Kemiske Resultater fra den norske 
Nordhavsexpedition. 
Af Ludvig Schmelck. 
* 
2. Om Havbundens Afleiringer. 
Vel forvaret under de mægtige Vandlag 
har Havbunden i de store Qceanbasiner længe 
formaaet at unddrage sig den videnskabelige 
Undersøgelse. 
Omsider er det dog lykkedes ved vel ud- 
rustede Expeditioner at udgranske en Del af 
dens skaffe 
ning om, hvorledes det egentlig ser ud dernede 
Hemmeligheder og nogen Oplys- 
paa den dybest liggende Havbund, der for ikke 
lang Tid siden ansaaes som blottet for alt or- 
ikke er 
kommet saavidt, at man ligesom Jules Verne 
ganisk Liv. Da man midlertid endnu 
kan gjennemfare Havets dybeste Regioner i et 
velindrettet Fartøi, eller da man — med andre 
Ord — ikke personlig kan besøge Havbunden, 
bliver man nødt til at hente den portionsvis op 
til sin Undersøgelse. — Som Følge deraf bliver 
naturligvis vort Kjendskab ogsaa temmelig styk- 
kevis, og optaget i saadanne smaa Partier pre- 
senterer Havbunden sig heller ikke paa nogen 
synderlig fordelagtig Maade. — Har man derfor 
paa Forhaand gjort sig Haab om noget ,vidun- 
derligt*, bliver man vistnok skuffet, naar man 
staar ligeoverfor det nøgne Faktum. 
De Prøver, der faaes op fra Bunden, be- 
staar i Almindelighed af en forskjelligfarvet 
Grød eller Deig, af de 
betegnes med det lidet smigrende Navn Mud- 
der vistnok fleste vil 
der. — Alting er imidlertid relativt her i Ver- 
den, og den Foragt, der ligger udtrykt i dette 
Navn, anfægter ikke Kemikeren eller Geologen. 
dette Mudder 
bestaar, og hvorfra det har sin Oprindelse. 
Han vil vide, hvoraf eller Ler 
Saaledes betragtet bliver det ikke saa uinteressant, 
som det ved første Blik kunde synes. Mange Kræt- 
ter bidrager nemlig til Dannelsen af disse Hav- 
bundens Afleiringer (Sedimenter), og Studiet af dem 
kan lære os meget om Jordklodens Historie. 
Jeg har i en foregaaende Meddelelse om- 
talt, det Vand 
formaar at opløse en Del af Jordbundens Be- 
Side om Side med denne Vandets 
hvorledes rindende underveis 
standdele. 
150 
malet Grus og Sten. 
kemiske Virkning gaar den mekaniske, ved hvil- 
ken uopløste Dele af Jordskorpen rives med 
den fremadstrømmende Bæk eller Flod for at 
bundfældes eller afleire sig, naar Vandets Ha- 
stighed aftager. —Saaledes foregaar en Slem- 
ningsproces, ved hvilken de groveste Partikler 
allerede afleires 1 selve Flodleiet, medens de 
finere, svævende Dele først synker tilbunds, naar 
de omsider befinder sig helt ude i Havet. 
En Mængde mineralske Stoffe bliver paa 
denne Maade transporteret ud til Havbunden. 
større Maalestok tilføres Ha- 
vet slige Bidrag til dets Afleiringer fra de 
Lande, hvor store Isbræer skyder sig helt ned 
mod Kysten f. Ex.- Grønland og Spitsbergen. 
Isbræerne afslider det Underlag, over hvilket de 
bevæger sig, og danner sig en Moræne af sønder- 
De Bække eller Elve, 
der opstaar ved Bræens Smeltning, river med 
I en endnu 
sig en stor Mængde af dette Grusmateriale, 
hvoraf en Del er i en saa fint fordelt Tilstand, 
at det kan skylles maaske Hundreder af Mile, 
før det omsider bundfældes.*) Hvad der paa 
denne Maade tilføres Havet af mineralske Stoffe 
afleirer sig dog for den største Del paa Kyst- 
bankerne 1 ikke lang Afstand fra Land, og kun 
en ubetydelig Mængde naar helt ud i de egent- 
lige Havbasiner. 
Vi har 
andet Transportmiddel for Sten, Grus og Ler 
imidlertid i den drivende Is et 
fra Landjorden til Havets fjerneste Egne. 
De Stykker, der løsner sig fra Isbræerne, 
medfører i Ålmindelighed en Del af det Materi- 
ale, der er skuret væk af Landjorden, og dette 
aflæsses igjen ved Isbræernes Smeltning paa de 
forskjellige Punkter af Havet. 
Havet selv formaar ogsaa ved Bølgernes 
evige Angreb paa Kysterne at afslide det faste 
Land, medtagende en Mængde smaa Brudstykker 
af de lettest forvitrende Klipper, hvilke natur- 
ligvis kommer Havbunden tilgode. 
I denne sin Virksomhed understøttes Ha- 
vet af de periodiske Strømninger (Ebbe og 
*) Den danske Geolog Prof. Johnstrup har med- 
delt mig, at han i maanedsvis har opbevaret 
Vand fra de grønlandske Bræelve uden at dets 
svævende mineralske Partikler har bundfældt 
sig fuldstændig. 
