Flod), der tjener som videre Transportmiddel 
for det slembare Materiale. 
Naar Havet oprøres voldsomt af Storme, 
kan de ved Bølgeslagene frembragte Bevægelser 
forplante sig ned til en Dybde af næsten 400 
Meter, og saaledes frembringe en Slemning af 
Bundens løse Materiale i de grundere Partier 
af Havet. 
Qgsaa ved Vulkanernes Virksomhed kan 
der tilføres Havbunden mange mineralske Stoffe. 
Man har mange Exempler paa, at den af Vul- 
kanerne udkastede Aske kan føres Hundreder 
af Mile bort fra Udbrudstedet. Baade i de 
nordlige og sydlige Egne af Jordkloden finder 
man ofte Havets Overflade bedækket af flydende 
Pimpsten udkastet af Vulkanerne og ført af El- 
vene ud i Havet. Omsider mættes denne Pimp- 
sten med Vand og synker tilbunds. 
Ved Betragtning af disse mest iøinefal- 
dende Naturforhold kan vi gjøre os et Begreb 
om, hvorledes der udenfra tilføres Havbunden 
Materiale, men paa den anden Side ved vi og- 
saa, at Havet i sig selv indeholder en mægtig 
Kraft, som kan bidrage til de sedimentære 
Dannelser — nemlig Dyrelivet, hvis uorgani- 
ske Rester (Kalkskaller og lignende) maa op- 
hobe sig paa Havbunden. 
Hvorledes nu disse forskjellige Kræfter vir- 
ker i Forening, hvem der har den større, og 
hvem der har den mindre Betydning, og hvad 
der er det endelige Resultat af deres Samvirken, 
er Spørgsmaal, som vi kun kan besvare, naar 
vi har hentet Materialet til vor Undersøgelse 
op fra selve Havbunden. 
Den første planmæssige og alsidige Undersø- 
gelse af denne Art er blevet iværksat af den stor- 
artede engelske Challengerexpedition (1872 — 
1876), der under sin Jordomseiling indsamlede 
300—400 Bundprøver fra de store Verdenshave. 
Dette Materiale er endnu ikke fuldstændig 
bearbeidet, men Expeditionens foreløbige Ra- 
porter ved Sir Wywille Thomson og Mr. John 
Murray har allerede vist os store og overra- 
skende Resultater. Optagelsen af Bundprøverne 
foregik samtidig med Lodningerne. Til dette 
Øiemed havde Loddet Form af et Rør, der ne- 
dentil lukkedes 
som forhindrede Bundprøven fra at skylles ud 
ved en opadgaaende Ventil, 
under Optagelsen. 
Det fremgaar af disse Undersøgelser, at 
de forskjellige Bundprøver kan inddeles i 
Grupper, hvis særegne Kjendemærke retter 
sig efter Dybden og Forekomststedet. Der 
existerer saaledes en bestemt Lovmæssighed i 
Slamarternes Udbredelse. : 
Paa de fleste Dybder mellem 1000 og 
2500 Favne fandt Challengerexpeditionen Bun- 
bedækket af et Ler (ouze), der for en 
stor Del bestod af de smaa runde Kalkskaller 
af den til Foraminifererne hørende Slægt glo- 
bigerma. Afleiringer af denne Art er allerede 
af tidligere engelske Expeditioner blevet opda- 
den 
get i det nordlige Atlanterhav og har erholdt 
Navnet Globigerina-Ler (Globigerina-ouze). 
Paa Dybder 2500 Favne 
Globigerinaleret af et rødbrunt eller graat, paa 
under afløses 
Dyrelevninger mere fattigt, Ler. Foruden disse 
der har største Udbredelse i 
Verdenshavet har Challengerexpeditionen ogsaa 
Slamarter, den 
fundet andre, som ligeledes synes at bedække 
store Partier af Havbunden. —Saaledes fandtes 
der ogsaa Åfleiringer, som for en stor Del be- 
stod af Skaller af kiselpantsrede Dyr (Radio- 
larier og Diatomeer). Paa de mindre Dybder 
er Havbundens Udseende og Beskaffenhed som 
rimeligt kan være mere uensartet og vexlende. 
Challengerexpeditionens Undersøgelser vi- 
ser, at Dyreliver spiller en mægtig, i mange 
Tilfælde overhaandtagende Rolle, ved Dannelsen 
af Bundens Afleiringer i de sydligere Have. 
Giobigerina-Leret indeholder saaledes ofte 70— 
80%, Kalk, der hovedsagelig hidhører fra Fora- 
Skaller. 
de vulkanske 
I det graa eller røde 
stærkt 
senterede, medens derimod Kalkskallerne her fin- 
Mineralske Partikler 
optræder kun 
miniferernes 
Iersen Produkter repre- 
des i ringere Mængde. 
af ikke 
sjeldent i disse Slamarter i længere Afstand fra 
Land. 
ralske Stoffe afleires nemlig for den største Del 
vulkansk Oprindelse 
De af Floderne udførte svævende mine- 
i Nærheden af Kysterne -- saaledes som det i 
det foregaaende er omtalt. 
- Vi vil nu gaa over til at betragte Forhol- 
dene i det europæiske Nordhav — hvilke Be- 
tingelser, der paa Forhaand kan ansees som givne 
for Dannelsen af Bundens Afleiringer, og hvad 
der er det direkte Resultat af Undersøgelserne. 
Vi finder Nordhavet fra forskjellige Sider om- 
givet af Øer og Kontinenter, hvor glaciale og 
er i 
vulkanske Kræfter har været og endnu 
