158 
f. Vermes (Orme). 
Hansen, G. Armauer. AÅmnelider fra den 
norske Nordhavsexpedition i 1878 (Nyt 
Mag. f. Naturv. 25 B. 3 H. 1880. p. 224 
—9234). Med 5 autogr. PI. 
Danielssen, D. UC. og Koren, J. Fra den 
norske Nordhavs- Expedition. Gephyreer. 
(Nyt Mag. f. Naturv. 26 B. 1 H. 1880, 
p. 44—66). Med 2 litogr. PI. 
— Fra den norske Nordhavs-Expedition. Echi- 
nodermer. (Nyt Mag. f. Naturv. 25 B. 2 
H. p. 83—140). Med 6 PI. 
g. Diverse Invertebrata (Hvirvelløse Dyr). 
Storm, V. Bidrag til Kundskab om Thrond- 
hjemsfjordens Fauna (Kgl. N. Vid. Selsk. 
Skr. 1878, p. 9—36. T.hjem 1879). 
— Bidrag til Kundskab om Throndhjemsfjor- 
dens Fauna. II. (Kgl. N. Vid. Selsk. Skr. 
1879, p. 109—125. T.hjem 1880) 
Mindre Meddelelser. 
Til Udgiveren af ,Naturen*. 
Lygtemænd ere godt kjendte her i Egnen, 
da de meget hyppigt have været" iagttagne 1 
i den langstrakte Tørvemose her i Sognet, der 
heder Tranemose*). — De ere ikke, som somme 
Lærde have ment, Fostre enten af Indbildnings- 
kraften eller af Feiltagelser. Deres Existents 
er uomtvistelig. Men de ere af saa flygtig, 
saa kortvarig og tillige af saa omfarende, saa 
bevægelig en Natur, at det maa ansees for 
umuligt at komme til egentlig at undersøge dem. 
Deres Natur vil neppe blive kjendt, før 
man lærer at fremstille dem kunstigt engang. 
Skulde William Crookes Forsøg med Flektrici- 
citetsstrømninger 
ikke kunne lede paa Spor her, og skulde de 
navnlig ikke kunne lede paa Spor efter Nordly- 
sets Natur, da den øvre Atmosphære jo altid 
er et luftfortyndet Rum? Jeg har gjennem mine 
lagttagelser af Lygtemændene faaet Grund til 
at tro, at de kun viser sig med Lysglands, 
naar de sees 1 Frastand, men at de kun have 
et mat fosforescerende Lys, naar de stryge tæt 
forbi os. Grunden hertil skal jeg imidlertid 
lige saa lidt undersøge, som jeg bestemt tør 
paastaa, at det virkelig forholder sig saaledes. 
Det har et Par Gange forekommet mig, at slig 
en mat Jysning er faret tæt forbi mig, men 
Farten har været for stor (og jeg selv for ufor- 
beredt paa at være opmærksom paa noget i 
min Nærhed), til at jeg kunde blive vis i min 
*) Mosen er hist og her beboet, og Lyset fra Hu- 
sene vanskeliggjør derfor Iagttagelserne. Jeg 
har imidlertid ikke ladet mig skuffe. 
gjennem luftfortyndede Rum 
Sag. Menigmand her i Egnen mener ogsaa, at 
Lygtemænd kun kunne sees i Frastand (i en 
Frastand af 3 å 400 danske Alen). 
Lygtemændenes luftige, gjækkende Dands 
og jomfruelig lette Hoppen ligger sikkert til 
Grund for Sagnene om Ellepigernes Dands, som 
Digterne sikkert kun af en Feiltagelse have 
tænkt sig opført i Maaneskim. — Ville vi have 
den at se, og den er godt værd at se, da nyt- 
ter det kun at kige efter den i mørkere Afte- 
tener med en helst dunstfyldt Atmosphære. 
Igjennem min mangeaarige Stræben efter 
nøjere at komme til at iagttage Lygtemændene 
har jeg tilstrækkeligt overbevist mig om, at det 
vil være saa godt som umuligt for Stuelærde 
at komme til at iagttage dem nogensmde: De 
vise sig, naar man mindst venter det, og ere 
borte, før man aner det, og det selv om man 
er kjendt nok i Egnen til blot at fæste sin 
Opmærksomhed paa de Steder, hvor de pleje at 
lade sig tilsyne. Skjønt jeg har seet Lygte- 
mænd flere Gange har det trods alle Anstræn- 
gelser dog kun en eneste Gang lykkedes mig 
at iagttage en Lygtemand saa nøje, at jeg paa 
denne lagttagelse tør grunde en Paastand, og 
Paastanden er følgende: De Lys, som man kal- 
der Lygtemænd, kunne hverken hidrøre fra 
brændende Fosforvandstof eller fosforescerende 
Gasser eller deslige; thi den Hurtighed, hvormed 
de bevæge sig, kunne Gasarter ikke engang i 
Storm bevæge sig med, og saa sees Lygtemænd 
endda kun 1 stille Vejr. — Hertil kommer, at 
den underlige, lunefulde Maade, hvorpaa de 
hoppe og af og til dandse rundt i store Kredse, 
aldeles ikke kan tænkes at staa i Forbindelse 
med særegne Gasarter, der neppe tegne blotte 
Cirkellinier eller Ellipser i Atmosphæren, men 
som ogsaa maatte udfylde Rummet mellem Pe- 
riferi og Centrum. =Lygtemænd sees kun i 
Nærheden af Jordens Overflade. 
Enten maa de (ligesom Kuglelyn) hidrøre 
fra en hidtil ukjendt Flektricitetsform (Magne- 
tismeform?), eller ogsaa maa de stamme fra en 
hidtil hel ukjendt Naturkraft. — Deres Bevægel- 
ser fra Sted til Sted ere vel ikke lynsnare i 
bogstavelig Forstand, men de skjønnes dog at 
kunne være 2 å 3 Gange hurtigere end en Rif- 
felkugles. Den, jeg særlig iagttog, for gjen- 
tagne Gange rundt i en Ellipse paa henimod 
1000 danske Alens Gjennemsnit og fuldendte 
sin Runde 1i omtrent samme Tid, som en Re- 
mingtonkugle vilde have behøvet til at gjennem- 
løbe længste Diameter. —Forat man ikke 
skal tro mig udygtig til at dømme enten om 
Tid eller Rum ved det angivne Tilfælde, skal 
jeg tillade mig at bemærke, at jeg er et gam- 
melt, meget aktivt Medlem af de danske Skyt- 
teforeninger, der skarpt iagttagende har seet 
mangfoldige Skud affyrede paa den angivne Di- 
