nene, en Vejledning, der vil blive af uvurderlig 
Nytte for alle dem, som kommer til at beskjæf- 
Han 
opnaaede saaledes ikke at se den Plan realise- 
tige sig med den Slags Observationer. 
ret, som han kjæmpede for med en trods legem- 
lige Lidelser aldrig svigtende Energi, men saa- 
fremt, hvad man faar haabe, dette forestaaende 
Aars Arbejde paa de 1 I (10) Polarstationer kommer 
til at bringe noget betydningsfuldt Udbytte for 
Videnskaben og derigjennem for den hele Men- 
neskehed, da falder Æren herfor væsentlig paa 
ham, og Weyprechts Navn vil altid mindes med 
Tak, for hvad han har udrettet i den fysiske 
Geografis Tjeneste. 
Varm Is. 
Af Professor OQ. E. Schiøtz. 
Høsten 1880 fremkom Englænderen Car- 
nelley med den mærkelige Meddelelse, at det 
var lykkedes ham at opvarme Is i luftfortyndet 
Rum til over 09 OC.; ja han mente endog at 
have gjort den saa varm, at man skulde kunne 
Denne Meddelelse vakte 
naturligvis megen Opsigt, og nogle søgte endog 
brænde sig paa den. 
strax gjennem theoretiske Betragtninger at paa- 
vise Muligheden af en saadan varm Is. Da 
Carnelley kort Tid efter (Nature 10de Fe- 
bruar 1881) gav en nærmere Beskrivelse af 
sine Forsøg, blev disse paa flere Steder gjen- 
tagne og underkastede en nærmere Prøvelse. 
at Carnelley 
Det forhol- 
der sig nemlig, som vi skal se, vel saa, at Isen 
ikke 
nævnte Betingelse; men sørger man omhyggelig 
Det viste sig imidlertid snart, 
havde mistydet sine Iagttagelser. 
smelter, naar den opvarmes under den 
for, at det Thermometer, man anvender, nøjag- 
tig angiver Isens Varmegrad, saa lagttager man 
aldrig nogen højere Temperatur end 09 UC. For 
at være sikker herpaa maa Thermometerkuglen 
fuldstændig omgives af Is; denne Forsigtigheds- 
regel havde Carnelley ikke taget, og derfor op- 
Nul 
direkte ved Straaling fra den anvendte Varme- 
kilde. 
at omtale disse Forsøg, vil vi i Korthed under- 
varmedes hans ”Thermometer langt over 
Før vi imidlertid gaar over til nærmere 
170 
| 
søge, hvorledes det i Almindelighed gaar, naar 
en Vædske opvarmes under forskjellige Tryk. 
Tager man et Kar med Vand, varmer det 
op og iagttager dets Temperatur ved Hjælp af 
et Thermometer, saa ser man, at Vandet bliver 
varmere og varmere lige indtil, at det begyn- 
der at koge; fra det Øjeblik af holder imidler- 
tid Vandets Temperatur sig uforandret, hvor 
Var Baro- 
meterstanden tilfældigvis 760”” den Dag, vi 
udførte dette Forsøg, vilde Vandet naa en Tem- 
peratur af 1009 C.; varmere vil vi ikke kunne 
Ved det nævnte Tryk kan følgelig 
Vandet ikke existere i flydende Form ved en 
højere Temperatur end 100 C.; over 10009 
vil vi alene have Vanddamp. 
stærkt man end ilder under Karret. 
faa det. 
Da der under Kogningen danner sig Blæ- 
rer med Damp nede i Vædsken, saa maa Tryk- 
ket af Dampen være ligesaa stort som det, 
Luften Overflade; 
maatte jo Blærerne blive pressede sammen igjen. 
øver paa Vandets ellers 
Det Tryk, Vanddampene kan øve, afhænger 
imidlertid af deres Temperatur; jo lavere denne 
er, desto mindre er ogsaa deres Maximum af 
Spændkraft, som det kaldes. Derfor kan Van- 
det ved den ovennævnte Barometerstand ikke 
begynde at koge, førend dets Temperatur har 
naaet 1009 C.; men varmer vi Vandet op ved 
et andet Tryk, saa vil Kogningen indtræde ved 
en anden Varmegrad. Befinder vi os f. Eks. 
paa Toppen af Galdhøpiggen under et Tryk af 
566””. vil vi ikke kunne faa Vandet varmere 
end 9209 C.; ved den Temperatur vil Kognin- 
gen allerede indtræde, idet Vanddampene ved 
920 kan øve et Tryk af 566"”. 
Bringer vi endelig Vandet md 1 et Rum, 
hvorfra Luften kan pumpes ud, kan vi faa 
det til at koge ved endnu lavere Temperaturer. 
Kogepunktet vil saaledes ligge ved 209 C., 
.naar Trykket bringes ned til 17.4”; ved 109 
C., naar Trykket holdes ved 9.2" os. v. 
Pumpes saameget Luft ud, at Trykket alene 
bliver 4.67”, saa vil Vandet endog koge ved 
09 0. Ved dette lave Tryk kan følgelig Van- 
det ikke blive varmere end 00, hvor stærkt man 
end søger at ophede det; den tilførte Varme vil 
alene bringe Vandet til at fordampe. Gjøres 
Trykket endnu mindre, skulde Kogningen føl- 
gelig indtræde ved en Temperatur, som laa 
under 09 C., og Vandet skulde derfor ikke en- 
