Nu kan imidlertid, 
som vi ved, Vand almindelig ikke holde si 
gang kunne blive 09 varmt. 
8 
flydende under O9, hvorfor vi kommer til det 
Resultat, at ved et Tryk lavere end 4.6"”, det 
vil sige, det Tryk, ved hvilket Vandets 
Kogepunkt falder dets 
Frysepunkt, kan Vandet alene existere 
sammen med 
i den faste Form eller Dampformen. 
Opvarmer vi Is ved et saadant lavt Tryk, bør 
vi altsaa ikke kunne faa den til at smelte; men 
heraf følger ikke, saaledes som Carnelley antog, 
at man skal kunne bringe Isen til en saa høj 
Temperatur, man ønsker. OQgsaa Isen fordam- 
per nemlig; naar man derfor varmer den op, 
vil det forholde sig med den paa en lignende 
Maade som ovenfor med Vandet. —Isens Tem- 
peratur vil stige, indtil den er bleven saa varm, 
at de Dampe, der stiger op fra den, øver et 
ligesaa stort Tryk som det. hvorunder Isen be- 
finder sig. Over Is er imidlertid Vanddampe- 
nes Tryk altid mindre end hint bestemte Tryk 
4.67”, og det aftager med Isens Temperatur; | 
under de ovennævnte Betingelser bør vi følge- 
lig aldrig kunne varme Isen højere op end til 
Smeltepunktet 0? C., og denne Temperatur vil 
den naa, hvis Trykket holdes saa højt som 
4.67m, 
Det, vi her har udviklet, gjælder naturlig- 
vis ikke alene for Vand, men ganske almindelig 
for et hvilketsomhelst Legeme, som i fast Form 
udsender en mærkbar Mængde Damp. 
et saadant Legeme under et Tryk, der er min- 
dre end det, under hvilket det koger ved sit 
 Frysepunkt, vil det ved Ophedning ligefrem gaa 
over fra den faste Form til Dampformen uden 
Bringes 
i Forveien at smelte, idet dets Temperatur al- 
tid vil være lavere end Smeltepunktet. Som 
vi nedenfor skal se, bekræfter Forsøgene fuld- 
Før 
vi imidlertid gaar videre, vil vi levere en kort 
Beskrivelse af et af 
stændig de Resultater, vi er komne til. 
de Apparater, hvor- 
med man har gjenta- 
get Carnelleys Forsøg. 
Et Thermometer 
T — se Fig. —, hvis 
Kugle fuldstændig er 
omgivet med Is, stik- 
kes ned 1 et Glasrør 
R af et Par Centime- 
ters Vidde, som nedentil er gjenblæst, og fæstes ved 
Hjælp af en tæt sluttende Kautschukprop. Paa 
Røret er smeltet et Ledningsrør V, der først fører 
til en større Beholder K og derfra videre til en 
Luftpumpe og en Trykmaaier. For at omgive 
Thermometrets Kugle fuldstændig med Is, stil- 
ler man det ned i et Reagensrør, som er nogle 
Millimeter videre end Thermometret, fylder Rø- 
ret med godt udkogt Vand til en OCentimeter 
over Kuglen og bringer saa Vandet til at fryse 
ved Hjælp af en Kuldeblanding. Tager man 
nu Reagensrøret op og varmer det lidt med 
Haanden, saa kan man let trække Thermome- 
tret op af Røret. 
Thermometret anbringes paa sin Plads i Røret 
omgivet med Isklumpen 
R, og Proppen sættes 1, saa at den slutter luft- 
tæt, hvorpaa Apparatet pumpes saa lufttomt 
som muligt. 
Førend man begynder Opvarmningen, maa 
man omgive Beholderen K med en Kuldeblan- 
ding; ellers vil nemlig Apparatet lidt efter lidt 
fyldes med Vanddampe, og da Trykket indven- 
dig herved vil voxe, maa Isens Temperatur uaf- 
brudt stige lige til Nul, hvilken Varmegrad 
den vil naa, idet Trykket bliver 4.67”. hvorpaa 
Af- 
kjøles imidlertid Beholderen, vil Dampene, ef- 
Isen ved fortsat Opvarmning bør smelte. 
tersom de udvikles, afkjøles i denne og fortæt- 
tes til Is, saa at Trykket vil holde sig uforan- 
dret. 
fuldstændig 
Var det lykkedes at gjøre Apparatet 
luftfrit, vilde Trykket 
alene betinges af Vanddampene, og det kunde 
indvendig 
da følgelig ikke være højere end Damptrykket 
over den kolde Is i Beholderen K; isaafald bør 
Isen om Thermometerkuglen under Opvarmnin- 
gen heller ikke kunne naa en højere Varmegrad 
end den, Kuldeblandingen om Beholderen har, 
da Isen efter den ovenstaaende Fremstilling 
alene skal kunne blive saa varm, at Trykket af 
de Dampe, der stiger op fra den, er ligt det 
Tryk, hvorunder den befinder sig. 
Ved det ovenfor beskrevne Apparat fandt 
Willner, at Thermometret omtrent viste sam- 
me Temperatur som Kuldeblandingen, naar Åp- 
paratet blev overladt til sig selv. Opvarmedes 
nu Røret R ved Hjælp af en Gaslampe — en 
Bunsens Brænder —, saa steg "Thermometret 
hurtigt til en —3* C., men holdt sig derpaa ufor- 
andret ved denne Varmegrad trods den stærke 
dampede imidlertid raskt 
Opvarmning. Isen 
