bort, saa at Thermometerkuglen efter en 5 M:- 
nutters Tid blev bar paa enkelte Steder; Ther- 
mometret steg da paany, men naaede neppe 
Nul, saalænge mindre end en Trediedel af Kug- 
len var fri for Is. 
Eftersom Fordunstningen af Isen skred vi- 
dere frem, blev Thermometret stadig varmere 
og varmere; ved et Forsøg naaede det en Tem- 
peratur af 509 C., førend den sidste Del af 
Isen faldt af Kuglen. Carnelley iagttog endog 
i sine Forsøg en Varmegrad af indtil 180? C. 
i det Øjeblik, Thermometerkuglen fuldstændig 
blev fri Heraf kan imidlertid 
ikke slutte, saaledes som Carnelley antog, 
for Isen. man 
at 
ogsaa Isen naar op til samme høje Temperatur; 
som vi nemlig saa, viste Wiillners Thermometer 
trods af 
—300., saalænge Isen fuldstændig omgav Ther- 
Opvarmningen kun en Temperatur 
mometerkuglen. Højere Temperatur havde føl- 
gelig Isen ikke da; men den gjenstaaende Del 
af Isen kan naturligvis ikke blive varmere, fordi 
en Del af Kuglen bliver bar. Desuden iagttog 
Wiillner, at netop der, hvor Glasset paå hans 
Thermometer var tykkest, blev Isen hængende 
længst igjen, nemlig nederst paa Kuglen og 
oventil paa Thermometerrøret; paa de samme 
Steder blev ogsaa Isen for Carnelley staaende 
1gjen. i 
bør den Tempera- 
af det 
Dette er det og- 
saa lykkedes direkte at paavise. 
Som vi før har nævnt, 
tur, Isen virkelig kan naa, afhænge 
Tryk, hvorunder den staar. 
Englænderen 
Hannay anbragte sit Thermometer med Is 1 
Halsen paa en langhalset Flaske, hvis Beholder 
han omgav med en Kuldeblanding. Thermome- 
tret var fæstet som hos Willner med en Kaut- 
som sluttede lufttæt for Flasken; 
denne var gjort saa luftfri, at Trykket indven- 
Under 
disse Omstændigheder fandt han nu, at Isens 
sehukprop, 
dig alene betingedes af Vanddampene. 
Temperatur ganske rettede sig efter Beholde- 
rens Varmegrad, saaledes som vi tidligere har 
omtalt bør finde Sted. Var Beholderen —5 C., 
kunde ikke Thermometret 
med Isen til at vise en højere Temperatur end 
saa man bringe 
mellem —5? og —40 C., selv om Flaskehalsen 
opvarmedes saa stærkt, at Glasset blev ganske 
blødt. 
anden kraftigere, saa at Beholderen afkjøledes 
til 'en —139 QC. 
Ombyttedes nu Kuldeblandingen med en 
saa sank Isens Temperatur 
omtrent ligesaa langt ned, trods at man hele 
Tiden vedblev med Opvarmningen. OQgsaa Han- 
nay fandt, at Isen fuldstændig maatte omgive 
Thermometret, naar man vilde være sikker paa, 
at det skulde angive Isens Varmegrad; blev 
Kuglen nemlig bar paa noget Sted, saa steg 
Thermometret strax alt efter Omstændighederne 
mer eller mindre højt over Nul. 
Lignende lagttagelser har Dr. Petterson 
i Upsala udført; han iagttog samtidig det indre 
Tryk, at 
Isens Temperatur nøje rettede sig efter Tryk- 
og han kunde da direkte paavise, 
ket, saa at jo højere dette blev, desto varmere 
kunde ogsaa Isen blive, indtil den naaede 09 C. 
og smeltede, idet Trykket nærmede sig 4.67”. 
Ved de ovenstaaende Forsøg bør Islaget om 
Thermometerkuglen ikke være for tykt; er det 
nemlig Tilfældet, vil man vanskelig kunne fåa 
Isen ensartet opvarmet, og da vil de forskjellige 
Dele af Isen paa Grund af deres ulige Udvidelse 
let komme til at trykke paa hverandre indbyr- 
des, saa at Trykket indvendig 1 Ismassen kan 
Naar 
man nu opheder Isen om Thermometerkuglen, 
blive noget større end det ydre Tryk. 
saa vil de indre Lag, da Isen tildels er gjen- 
nemstraalelig for Straalevarmen, almindelig blive 
lidt varmere end de ydre; den Varme, der træffer 
Overfladen, vil nemlig for en stor Del benyt- 
tes til at overføres Isen til Damp, og derved 
vil naturligvis de ydre Lags Opvarmning for- 
sinkes. Er imidlertid Isen varmest indvendig, 
saa vil de ydre Lag hindre de indre i deres 
Udvidelse og derved øve et Pres paa dem. 
Men da maa Isen nærmest Thermometerkuglen, 
siden den befinder sig under et større Tryk, 
kunne naa en højere Temperatur end Isen ved 
Overfladen; er derfor Islaget meget tykt, maa 
Isen indvendig kunne opvarmes lige til 09 OC. 
og smelte, selv om den nær Overfladen er un- 
der Nul. Dette fandt ogsaa Willner; ved et 
Forsøg anvendte han saaledes et Islag, der var 
omkring 1.5” tykt. Under Opvarmningen steg 
Thermometret raskt lige til Nul, og da begyndte 
Isen at smelte indvendig nær Kuglen. 
Som vi tidligere har nævnt, gjælder det, 
vi ovenfor har udviklet, ganske almindelig; til 
Slutning vil vi derfor anføre et Par Eksempler 
herpaa. 
Fast Kulsyre smelter, som man har fundet, 
ved en Temperatur af —589 OC.; ved den Var- 
