megrad kan imidlertid Kulsyredampen øve et 
Tryk af omtrent 4 Atmosfærer. 
følgelig den faste Kulsyre ud i fri Luft under 
Bringer man 
et Tryk af kun en Atmosfære, saa kan man 
ikke faa den flydende, idet den ikke vil blive 
varmere end minus nogle og sytti Grader og 
ved den Temperatur uden videre vil gaa over til 
Damp. Naar den faste Kulsyre bringes under 
stærke Tryk, kan man gjøre den varmere; men 
Trykket maa blive en 4 Atmosfærer, førend 
Kulsyren kan blive —580 C. varm og smelte. 
Gjøres Trykket endnu større, kan Kulsyren i 
flydende Form varmes op over —589 UC.; ved 
et Tryk af 37.2 Atmosfærer vil den flydende 
Kulsyre saaledes først koge ved en Temperatur 
af 0" C. Som et andet Exempel vil vi nævne 
Sublimat, der ved almindelig Temperatur er et 
Ophedes dette 1 fri Luft, smel- 
ter det ved en Temperatur af omtrent 280" C., 
fast Legeme. 
og den flydende 
Ophedning ved en 38009 OC. Hannay fandt nu, 
at Sublimat ikke længere kunde bringes til at 
smelte, om Trykket over den blev formindsket til 
400”; den faste Sublimat naaede kun en Tem- 
peratur af omtrent 2789 C., ved hvilken Var- 
Jo 
Trykket gjordes, desto lavere var den Tempe- 
megrad den gik over til Damp. mindre 
ratur, Sublimaten kunde naa, førend den for- 
dampede; ved 100””'s Tryk var denne Varme- 
grad omtrent 260, ved 20”” 2309 o. s. v. 
Kemiske Resultater fra den norske 
Nordhavsexpedition. 
Af Ludvig Schmelck. 
(Fortsat fra Pag. 152). 
Hvad der i det foregaaende er sagt om 
Slamarternes Udbredelse, belyses nøjere af neden- 
staaende Kart, der 1 det følgende skal yderli- 
gere forklares. 
Min Bearbeidelse af Expeditionens Bund- 
En 
grundig mikroskopisk Undersøgelse af Slammet 
prøver har væsentlig været af kemisk Art. 
vilde visselig være af Interesse, men er forelø- 
big sat tilside, da jeg endnu ikke har faaet 
Anledning til at gjøre det nødvendige Forstu- 
dium for dette specielle Emne. Før der arbei- 
Sublimat koger ved fortsat - 
175 
30 20 10 0 10 20 30 40. 
EN 
N Rhabdammina-Ler. 
Vulkansk Sandler 
rundt Jan Mayen. 
S Sten og Sand. 
des videre, vil det imidlertid være tjenligt at 
afvente Resultaterne af Bundprøvernes zoologi- 
- ske Bearbeidelse ved Prof. Sars, ligesom man 
at Prof. 
Mohns Undersøgelser over Havets fysiske For- 
maa være berettiget til at formode, 
hold maa kunne kaste Lys over mangt et Spørgs- 
maal med Hensyn til Slamarternes Udbredelse. 
Thi vi ved, at mange forskjellige Kræfter kan 
bidrage til Sedimenternes Dannelse og Afleiring, 
og for at belyse den paa en alsidig Maade er 
det nødvendigt at tage flere Naturvidenskaber 
til Hjælp. 
For den kemiske Undersøgelse har de Se- 
dimenter, der forekommer i den fineste og mest 
ensartede Tilstand, størst Interesse. Jeg har 
derfor væsentlig lagt Vægten paa det egentlige 
Dybvandsslam — Biloculinleret —, der desuden 
ogsaa er det mest ubekjendte. Kystbankernes 
Afleiringer har jeg derimod taget mindre Hen- 
syn til, da allerede Udseendet viser, at deres 
kemiske Sammensætning maa være altfor vexlen- 
til 
Umagen værd at underkaste dem en fuldstæn- 
de, at det i Almindelighed skulde være 
dig kemisk Analyse. I mineralogisk Retning 
har de allerede tidligere været Gjenstand for 
talrige Undersøgelser. Rhabdammina-Leret frem- 
byder derimod paa Grund af Forekomststedet 
og sit særegne Udseende en større Interesse. 
- Farven, der er det bedste ydre Kjendemærke 
for staar 1 
de forskjellige Sedimenter, ogsaa 
