Sammenhæng med Lerets kemiske KEgenskaber, 
forsaavidt som den væsentlig er afhængig af 
den OQxydationsgrad, hvor Lerets Jernmængder 
befinder Dette skal 
den følgende Beskrivelse af de forskjellige Tjer- 
Ssg. nærmere omtales i 
arter. 
Graat Ler. 
Undersøgelsen af de talrige Bundprøver, 
der er indsamlede paa Kystbankerne rundt det 
europæiske Nordhav, har godtgjort, at den graa 
(stundom blaagraa) Farve i Almindelighed er 
en fælles Egenskab for alle de Slamdannelser, 
der bedækker disse grundere Dele af Havbun- 
imidlertid dette 
graa Ler af en temmelig uligeartet Beskaften- 
hed. Paa nogle Stationer finder vi det som en 
fin plastisk Masse, der ved Tørring trækker sig 
den. I andre Retninger er 
stærkt sammen og danner en haard Klump af 
en saadan Fasthed, at man ofte maa bruge en 
Andetsteds 
er leret mere porøst og grovkornigt; det kry- 
ber kun lidet sammen ved Tørring og bliver 
Hammer, for at slaa den istykker. 
blot løst sammenhængende. 
hed er afhængig af Tilblandingen af grovere 
Materiale i Form af Sand (Kvartskorn) og uor- 
ganiske Dyrelevninger. 
Deret en Slemning for at undersøge dets Blan- 
dingsforhold, faaes et større eller mindre Resi- 
duum, der hovedsagelig indeholder Skaller eller 
Skalbrudstykker af kalkafsondrende Dyr og gro- 
Partikler. De 
som oftest for en væsentlig Del af smaa Kvarts- 
vere mineralske sidste 
korn, der i Almindelighed er noget afrundede i 
Kanterne. 
Det kunde synes naturligt at antage, 
den Grad af Finhed, 
Blandingsdele befinder sig, maatte staa i et lov- 
mæssigt Forhold til Afstanden fra Land. I det 
store taget er dette ogsaa ganske rigtig Tilfæl- 
at 
hvori Lerets mineralske 
de, nemlig naar der er Tale om længere Stræk- 
ninger, eller hvis man =altsaa sammenligner 
Bundprøver, der er optagne langt fra hinanden 
og paa meget forskjellige Dyb (f. Ex. paa Kystban- 
kerne og i det egentlige Qceanbasin), men in- 
denfor det graa Lers eget Omraade er denne 
Regel neppe anvendelig. len Afstand af 2—4 
Mil fra Kysten finder man ofte det graa Ler 
af en finere Beskaffenhed end 10 å 20 Mil i 
samme Retning længere ud 1 Havet. 
Uregelmæssighed viser sig overalt paa Kyst- 
Denne Uligeartet- 
Naar man underkaster 
bestaar 
Denne 
bankerne, hvor Expeditionen har foretaget Dyb- 
demaalinger fra Land og udover mod Havet i 
planmæssig Rækkefølge. 
Af de Dyr, hvis uorganiske Rester fore- 
kommer 1 Kystleret, gives der naturligvis en 
Mangfoldighed af Arter, ligesom de ogsaa op- 
træder i vexlende Antal, men sjelden udgjør de 
Som Følge 
betydelig. 
nogen væsentlig Del af Slammet. 
deraf er Kalkgehalten heller ikke 
I de Bundprøvyer af graat Ler, som jeg har 
undersøgt, overskrider Mængden af den kulsure 
Kalk sjelden 10 Pte. — Middeltallet af Be- 
stemmelserne er omtrent 8 Pte. 
De Bundprøver, udelukkende bestaar 
er sjelden optagne paa nogen 
der 
af graat Ler, 
større Dybde end 400—450 Favne. 
den nordlige Del af den norske Kyst findes der 
blot faa Stationer, som danner Undtagelser fra 
Langs 
denne Regel. De mest abnormale i denne Ret- 
ning er Stationerne 134, 186 og 137*), hvor 
vi finder det graa Ler indtil et Dyb af 844 
Favne. Ved Betragtning af Dybdekartet (se 
Naturen 1881 Pag. 25) over det norske Hav 
vil vi finde, at Havbunden, der hvor disse Sta- 
tioner forekommer, viser en meget eiendomme- 
lig og interessant Formation. Kystbankerne, 
der langs Vesteraalen og Lofoten har en tem- 
melig snever Udstrækning, udvider sig nemlig 
paa dette Sted temmelig pludselig til et større 
Qmraade. Omkring de nævnte Stationer gjør 
Dybdekurven for 800 Favne en skarp og trang 
Bugt og fortsætter i en ny Retning, der næsten 
danner en ret Vinkel med dens foregaaende. 
I denne Bugt befandtes Leret ogsaa at *inde- 
holde mange Stene, der ellers kun findes sjelden 
paa et saa stort Dyb. 
Paa de sydligere Dele af de norske Kyst- 
banker synes det graa Ler i Almindelighed at 
gaa ned til et større Dyb end længere Nord. 
I Øst for Island fandtes det graa Ler paa d7I 
Favne, ligeledes forekom det paa Vestkysten af 
Spitsbergen i et usædvanligt Dyb (535 og 905 
Favne). Som udgjørende en Del af Bundprø- 
verne eller som det underliggende Lag af 
Sedimenterne er det graa Ler fundet paa de 
største Dybder. Dette 
Beskrivelsen af de 
skal nærmere omtales 
under øvrige Slamarter. 
*) Disse Stationer ligger imellem 67" og 68? N. Bredde, 
8? og 9* Ø.Længde. 
