den 65de Breddegrad, viser det sig, at Norges 
 Kystkanter her er meget fattigere paa Stene 
end længere Nord. 
I Bundprøverne fra det brune Ler fore- 
kommer Stene kun spredt og enkeltvis. Der 
er imidlertid i denne Henseende en betydelig 
Forskjel paa det nordlige og sydlige Parti af 
Havet. Medens vi i Syd for den 72de Bredde- 
grad kun ganske sjelden træffer Stene i Bilocu- 
linleret, er disse derimod temmelig almindelige 
i Dybet vest for Spitsbergen og Beeren Kiland, 
hvor --- som forud nævnt — Drivisen i særlig 
Grad er fremherskende. 
Hvad der forøvrigt tiltrækker sig Opmærk- 
somhed er de temmelig hyppige Fund af Flint- 
og Kridtstykker, der endog forekommer nordenfor 
den 78de Breddegrad. Paa en Station blev 
der ogsaa fundet et 1 Kridtformationen fore- 
kommende Fossil — nemlig et Stykke af en 
*Belemnites*. Stenkul fandtes i Østhavet og i 
Havet vest for Spitsbergen. Det kan have sin 
Oprindelse fra Beeren Filand eller fra Spits- 
bergen. 
Med Skraben eller Travlen blev der ofte 
optaget store Stene fra Bunden. I Havet vest 
for Spitsbergen paa Station 3853 kom der paa 
denne Maade op en stor Marmorblok, der veiede 
80 Kilogram. : 
Betragter vi nu ved Hjælp af de forelig- 
gende Undersøgelser de Spørgsmaal, som jeg i 
Begyndelsen af disse Meddelelser har opstillet 
til Besvarelse — angaaende de forskjellige be- 
kjendte Kræfters relative Betydning for Dan- 
nelsen af Bundens Afleirimger — da kommer 
vi til følgende Resultat: 
Dyrelivet har kun 1 enkelte mindre Partier 
af Nordhavet nogen væsentlig Betydning for de 
sedimentære Dannelser. I det store taget spiller 
det i denne Retning en underordnet Rolle, som 
ikke kan sammenlignes med den storartede 
Virkning, som det efter Challenger-Expeditionens 
Undersøgelser udfolder paa tilsvarende Dybder i 
de sydligere Have. De vulkanske Kræfter synes 
ligeledes kun at give ubetydelige Bidrag til 
Bundens Sedimenter. 
De mineralske Partikler, der ved Bræernes 
og Flodernes Samvirkning tilføres Havbunden, 
har tilsyneladende havt den største Betydning 
ved Dannelsen af Nordhavets Afleiringer. Dette 
kan ikke forundre os, naar vi ser hen til de 
uhyre Slammasser, der ved Islands, Grønlands, 
Spitsbergens og især i Fortiden ved 
Norges Bræelve er ført og stadig føres ud i 
Havet. 
Med Hensyn til det saakaldte Biloculinler 
er der mange Grunde for at tro, at det kan 
være dannet ved en Oxydation af det graa Ler 
— da det forøvrigt ikke i kemisk Retning er 
185 
forskjellig fra det sidstnævnte. Muligens har 
Dyrelivet været den væsentligste Aarsag til 
denne OQxydationsproces. 
For at klare disse Spørgsmaal er imidlertid 
de kemiske Undersøgelser langtfra tilstrækkelige. 
Muligens kommer jeg senere efter en mikrosko- 
pisk Undersøgelse af Bundprøverne tilbage til 
dette Emne. 
Om Hypnotismen. 
Et Referat af Ho. 
(Slutning fra Pag. 141). 
Et tredie fremtrædende Symptom, som synes 
at staa i Modsætning til den udprægede Uføl- 
somhed for Smerte, er en 1 høi Grad forøget 
Reflexirritabilitet af Musklerne. Dette er et 
af de mest paafaldende Fænomener og ubetinget 
det, 
skueren. 
som gjør det stærkeste Indtryk paa Til- 
For at forklare dette vil 
nødvendigt at gjøre en kort Digression om nogle 
fysiologiske Forhold ved Musklerne. 
det være 
normale 
Som bekjendt er Muskelbevægelserne i Regelen 
vilkaarlige >: de udføres bevidst, med en bestemt 
Hensigt, efter en fra Viljen udgaaet Impuls, 
der ledes fra Hjernen til den respektive Muskel 
Men 
Omstændigheder kommer der Bevægelser istand, 
fra Be- 
ja saa- 
gjennem Nerverne. under extraordinære 
Q' 
uden at der er gaaet nogen Befaling 
vidsthedens Organ, Hjernen, iforvejen, 
danne Bevægelser kan indtræde, selv om man 
Et Par Exempler vil i 
Brænder man 
søger at hindre dem. 
saa Henseende være oplysende. 
Fingeren ved at komme for nær en Lampeflamme, 
en varm Ovn e. 1., saa trækker man øjeblikke- 
lig Haanden til sig, før man har nogen Bevidst- 
hed om, at man har brændt sig, ja Smerten 
kommer ofte først bagefter. Eller der kommer 
et Sandkorn ind i Øjet; øjeblikkelig kniber Øje- 
laagene sig sammen, og man kan selv med den 
kraftigste Vilje ikke standse denne Bevægelse. 
Eller man faar noget *i Vrangstruben*, det Hoste- 
anfald, som da kommer, kan sjelden tilbageholdes. 
Det karakteristiske for 
alle ere *Reflexbevægelser*, er, at et Indtryk, 
disse Bevægelser, der 
som gjennem en Følelsesnerve er ledet til Cen- 
tralorganet (Hjerne eller Rygmarv), udløser en 
Bevægelse, som kommer uafhængigt af eller til- 
