sine Bestræbelser umulig kan træffe Haanden. 
Disse Kramper løses med Lethed foruden ved 
Slag ogsaa ved at berøre Huden med en kold 
Gjenstand, en Mynt, et Stykke Glas e. I. 
Det er dog ikke alle Indvirkninger paa 
Huden, som fremkålder Krampe i de nærmeste 
Muskelgrupper. Hvis man efter at have hyp- 
notiseret et Individ i staaende Stilling trykker 
Fingeren mod Huden paa Siden af de nederste 
Lændehvirvler og drager den nedover, vil Foden 
paa samme Side skrabende gjøre et Skrid bag- 
over; og gjøres dette afvexlende paa højre og 
venstre Side, gaar Individet baglænds med korte 
Skridt. 
bladene haardt, saa løftes Armene ret i Vejret 
under svag Bøjning, 
Stryges derimod Huden mellem Skulder- 
saa at Hænderne nærmer 
sig hinanden over Hovedet. Ved Strygning af 
andre Partier fremkaldes andre Bevægelser, for 
hvert Sted en bestemt Bevægelse. 
Det kan lykkes at faa den Hypnotiserede 
til at tale, naar hans Nakke berøres med en 
varm Haand, eller naar man taler mod hans 
Nakke eller Mavegrube, helst ved Hjælp af en 
Tragt, der samler Lyden, eller ind i hans aabne 
Mund; hans Tale indskrænker sig imidlertid til en 
Gjentagelse af, hvad der siges ham, uanseet, enten 
(Mærkeligt nok lyk- 
naar man taler ind i Øret). 
han forstaar det eller ej. 
kes ikke dette, 
Det er paafaldende, hvilken Rolle Mavegruben 
og Nakken spiller ved disse Taleforsøg; stryger 
man med Fingeren paa et af disse Steder, giver 
den Hypnotiserede en stønnende, sukkende eller 
knurrende Lyd; sætter man en svingende Stem- 
megaffel i Mavegruben, saa gjentager han dens 
Tone, og Prof. Weinhold, der har udgivet en 
Brochure om Hypnotismen, har iagttaget, at 
man ved at tale mod et bestemt Sted af den 
Underliv 
den besynderlige Ytring, at han Intet ser. 
konstant fremkalder 
At 
forklare Sammenhængen mellem Mavegruben og 
Nakken 
paa den anden tør have sine Vanskeligheder; 
Hypnotiseredes 
paa den ene Side og Taleorganerne 
maaske er det visse Nerveforgreninger, som her 
kommer med i Spillet. Fra det normale Men- 
neskes Fysiologi er der neppe noget bekjendt, 
som kan kaste lys over disse Forhold, derimod 
har man for Froskens Vedkommende en lagt- 
tagelse, der muligens kan betragtes som et Ana- 
logon, nemlig det saakaldte Goltz'ske Kvække- 
forsøg, som bestaar i, at Dyret, naar Forbin- 
187 
delsen mellem Hjerne og Rygmarv er afbrudt, 
ved Strygning af Huden mellem Skulderbladene 
kvækker. 
Det er meget interessant, at der hos modta- 
gelige Individer kan fremkaldes hypnotiske Fæno- 
mener blot paa den ene Side af Legemet. Denne 
ensidige Hypnotisme viser sig som Lamhed af 
enkelte Muskler, fremkaldt ved Strygning af Ho- 
vedhuden, som oftest paa den modsatte Side. Ved 
Strygning af Huden over venstre Isse indtræder 
der Lammelse af Extremiteternes og Ansigtets 
Muskler paa højre Side; Armen kan kun med 
største Besvær løftes lidt; Benet kan ikke bøjes 
eller føres over mod venstre; Ansigtet kan kun be- 
væges paa venstre Side. Talen er umulig, fordi 
de nødvendige Muskelsammentrækninger ikke kan 
udføres (Afas1). 
delse lykkes enkelte svage Bevægelser, som des- 
Kun med den yderste Ånspæn- 
uden let bliver krampagtige; de ubevægelige Lem- 
mer befinder sig i en fuldstændigt kataleptisk 
Tilstand, de bibeholder den Stilling, 
engang er bragt. Stryges højre Isse, indtræ- 
hvori de 
der de samme lammelser paa venstre Side 
med Undtagelse af Afasien, som mangler; Stryg- 
ning af begge Sider af Hovedet paa en Gang lam- 
mer alle fire Extremiteter, medens Ansigts- og Ta- 
lemusklerne ikke lider. Stryges først venstre 
Side, indtil der er kommen Lamhed af højre Arm, 
Ben og Ansigtshalvdel samt Afasi, og derpaa sam- 
tidigt begge Sider af Issen, saa svinder Åfasien 
og Ansigtslamheden, medens til Gjengjæld begge 
Arme og begge Ben paralyseres. Hvis derimod 
Forsøget gjøres saaledes, at først venstre Side 
stryges, indtil der er kommen Virkning, og der- 
paa blot højre, saa forsvinder Afasien og de 
øvrige Lamhedsfænomener paa højre; men op- 
træder efter et kort Mellemrum paa venstre Side; 
det endelige Resultat er altsaa i dette Tilfælde 
det samme, som om man fra først af blot havde 
strøget over højre Isse. . Hos nogle synes Lam- 
heden at være af forskjellig Intensitet paa højre 
og venstre Side; hos enkelte fremkalder Stryg- 
ning af Isseegnen Katalepsi paa samme Side, 
medens hos disse Individer Strygning over Pan- 
krydset Lamhed. Der 
disse Fænomener meget, som er uforklarligt; det 
den frembringer erd 
har dog sin store Interesse, at der er Tilknyt- 
ningspunkter mellem dem og visse sikkert kon- 
staterede anatomiske Forhold, som det her vilde 
føre for vidt at gaa nærmere ind paa; kun saa 
