bedst, men det trives ogsaa 1 løs Sandjord og 
temmelig stiv Lerjord, ja saa godt somi ethvert 
Slags Grund, naar denne ikke er vandsyg. Her- 
fra gjør dog Myr- og Torvjord en Undtagelse, 
og selv om denne ikke er vandsyg, faar man nok 
en Mængde frodige og bladrige Stilke, men faa 
Almindelig Staldgjødsel, 
Aske og Gjødselvand synes at passe 
og smaa Rodknoller. 
Mergel, 
bedst for denne Væxt, og langs Kysten vil man 
med god Nytte kunne bruge Tang, som man 
lægger sammen 1 en Dynge, for sig alene eller 
blandet med lidt Gjødsel, for at den kan gjære 
Gjødsel af Faar 
og Heste synes ikke at passe for Jordæblet. 
Naar Jorden 
spadet (helst lægges 
Knollerne om Vaaren, 4—5 Tommer dybt, i 
eller brænde, som det kaldes. 
er pløiet og harvet eller 
saa dybt som muligt), 
Rader saaledes, at der blive en Alen mellem 
Raderne og *1—1 Alen mellem hver Knol i 
Raden. 
længe, indtil Stilkene og Bladene selv under- 
trykke Størstedelen af dette. 
Det er ovenfor sagt, at Jordæblerne kunne 
Da Knollerne vedblive 
Grunden holdes ren for Ugræs saa 
staa ude om Vinteren. 
at voxe til langt ud paa Høsten, bør de, der 
ere bestemte til Vinterbrug, ikke optages, før 
man kan vente jevn Natfrost. Dette gjøres 
bedst med en gaffelformet Spade eller en saa 
kaldet Spadegreip. Knollerne gjemmes i en 
kjølig Kjelder, helst i lidt fugtig Sand. Stil- 
kene afskjæres omtrent I Fod over Jorden og 
bindes med Halm meget løst sammen i Knipper, 
Disse 
bliver 
som holde 10—12 Tommer i Tvermaal. 
stilles at der 
godt Lufttræk og naar de udvendigt ere blevne 
mod hverandre saaledes, 
tørre, aabnes de og ombindes saaledes, at hvad 
Naar 
de have staaet saaledes i nogle Dage, ere Bla- 
der før var indvendigt, kommer udenpaa. 
dene gjerne saa tørre, at det hele kan bringes 
under Tag, hvor der maa være godt Lufttræk. 
Nu tages Knipperne fra hverandre og Stilkene 
stilles lang> Væggene, for at blive gjennemtørre, 
hvorpaa de uden Skade kunne lægges sammen 
iDynge. Efter Schlipf kunne 150 Pund tørre 
Blade og Toppe sættes lige med 100 Pund 
Hö.)) 
som Foder, 
Stilkene, der ikke have synderlig Værd 
bruges gjerne istedetfor Ved til 
1) J. Å. Schlipf. 
sammten Landwirthschaft. 
2 Bd. Pag. 375. 
Lehr- und Handbuch der ge- 
Stuttgart. 1846—45. 
191 
I den sidste Tid skal man 
have fundet, at de med god Nytte kunne bruges 
Bagerovne o. desl. 
som Raastof til Papir. I Almindelighed venter 
af Knollerne til 
Vaaren, da man paa denne Aarstid har bedst 
Brug for frisk Føde baade til Folk og Fæ. 
Man bør da kun tage de største Knoller; de 
smaa lægges ned igjen i Jorden, og paa denne 
man dog med Optagningen 
Maade kunne Jordæblerne holde sig paa samme 
Sted i flere Aar. Hvert fjerde eller femte 
Aar bør Jorden helst gjødsles lidt 
eller andet Slags Gjødsel, som Erfaring har 
med et 
vist maatte passe bedst til den forhaanden væ- 
rende Jordbund. Naar Jordæblerne skulle flyttes 
til et andet Sted, optages saa mange, som man 
kan finde; men Grunden renses bedst ved Hjelp 
af Svin, som med Begjærlighed opsøge og spise 
Knollerne. 
Da det ikke er let 
ordnet paa en bestemt Plads i Vexelbruget, 
at faa Jordæblet ind- 
pleier man gjerne, som ovenfor sagt, at lade 
denne Plante blive staaende flere Åar paa samme 
Sted. 
egen Seng, som ogsaa her maa ligge udenfor 
I Haven faar den gjerne Plads paa en 
det treaarige Vexelbrug, eller i er Krog, som 
dog ikke maa være overskygget af Træer; 
men da dette ikke altid iagttages, faar man og- 
saa gjerne et maadeligt Udbytte. 
Der kan neppe være nogen Tvivl om, at 
det vil lønne sig at dyrke Jordæbler til Salg 
ligesom andre Kjøkkenvæxter; men dette maa 
enten være i Nerheden af en større By eller 
paa saadane Steder, hvor man har let og billig 
Førsel. — Den største Nytte, 
denne Væxt, er dog som Foder for Husdyrene. 
Efter Sprengel*) have 100 Pund Jordæbler 
omtrent det samme Foderværd som 100 Pund 
som man har af 
Poteter, og naar Jordæblerne bruges sammen 
med andet Foder, have 2—21/4 Pund af disse 
samme Værd som I Pund godt Hø. 
Efter . Boussingault's 
Knollerne i 100 Dele: 
2.38 kvælstofholdige organiske Legemer, 
Analyse —indeholde 
19.99 kvælstoffri organiske Legemer*), 
1) Dr. Carl Sprengel. Meine Erfahrungen im 
Gebiete der allgemeinen und speciellen Pflanzen- 
Cultur. Leipzig. 1847—52. 2 Bd. Pag. 235. 
2) Heraf 14.8 Druesukker og 3.0 Inulin, et Stof, 
som har mest Lighed med Stivelse. 
8 
