76.20 Vand og 
1.43 mineralske Stoffe 
100.00 Å 
og 100 Dele af Blade, som ere tør- 
kede i Luften, 
2.18 kvælstofholdige organiske Legemer, 
82.48 kvælstoffri organiske legemer, 
12.90 Vand og 
2.44 mineralske Stoffe. 
100.00 
Vaaren er den mest passende Tid til at 
bruge Knollerne som Foder: Vinterkulden synes 
nemlig at øge Sukkermængden og tillige at 
fjerne noget af et Bitterstof, som findes i Skalet. 
Naar Knollerne ere vaskede og smaahakkede, 
spises de med stor Begjærlighed af Heste, Kjør 
og Faar. De fleste Erfaringer om Khnollernes 
Værd som melkgivende Foder har man fra El- 
sas, der, saavidt vides, er det eneste Land, 
hvor Jordæblerne i en meget lang Aarrække 
have været dyrkede i det store til dette Øiemed. 
Fodring med dJordæbler betragtes der endog 
som et Slags Sundhedskur for Kjørene. 
Af ovenstaaende Analyse vil man se, at 
indeholde 
Stoffe, som for Størstedelen kunne omdannes til 
Jordæblerne næsten 
Spiritus. Det laa derfor meget nær at prøve, 
om de med Fordel kunde bruges til Brændevins- 
brænden, hvorved der kunde spares en ikke ringe 
Mængde Poteter. 
de Forsøg, som man i denne Retning har gjort 
Saavidt mig bekjendt have 
baade i Sydtyskland og Frankrig, givet et til- 
fredsstiliende Resultat. 
De Fordele, som man synes at kunne vente 
ved Dyrkning af Jordæblet, ere i Korthed føl- 
gende: 
Man kjender faa eller maaske ingen af de 
dyrkede Væxter, der er saa nøisom med Hen- 
syn til Jordbundens Egenskaber og som paa 
samme Tid er saa billig at dyrke som denne, 
Den 
kan med god Nytte dyrkes under saadane For- 
da den for Størstedelen "passer sig selv". 
hold, hvor de stedlige Tilstande gjøre det umu- 
ligt eller meget vanskeligt at komme frem med 
de almindelige Agerbrugsredskaber, og saadane 
Steder behøver man gjerne ikke at søge længe 
efter her i Landet. 
af langvarig Tørke og har hidtil været fri for 
de Sygdome, der skade Poteterne eller andre 
af de dyrkede Væxter. Den giver en Mængde 
20 Procent af 
Den lider ikke synderlig | 
192 
Foder baade af Blade og Knoller, og da disse 
holde sig ude om Vinteren, har friskt 
Foder paa en Aarstid, da dette ellers ikke let 
skaffes. — Naar hertil kommer, at 
Knollerne rimeligvis med Fordel ogsaa kunne 
man 
vil kunne 
bruges til Brændevin, saa at andre Nærings- 
væxter paa denne Maade ville spares, synes 
der at være fuld Grund til at gjøre Forsøg med 
at dyrke Jordæbler i Norge. 
Mindre Meddelelser. 
Exempel paa Isens Kraft som Spræng- 
ningsmiddel. Omtrent 5 å 6 Mile fra Aale- 
sund ligger i Strandens Præstegjeld Dampskibs- 
stoppestedet Slyngstad. Ligeoverfor dette lig- 
ger paa den anden Side af Fjorden en Fjeld- 
væg, som fra en Høide af ca. 1500 Fod styr- 
ter sig lodret i Søen. Om denne Fjeldvæg har 
man følgende Fortælling.*) 
For 200 Aar siden dannede Fjeldet, hvor 
Væggen nu staar, et langt ud i Fjorden stik- 
kende Næs. Paa dette laa en liden Gaard kal- 
det Uren. -Udenfor Næsset dreves om Vinteren, 
som paa saa mange af de vestlandske Fjorde, et 
rigt Kveitefiske. Men en vakker Dag gik der 
en Sprække i Fjeldet; den blev imidlertid ikke 
videre paaagtet. I Februar Maaned i 1717 
indtraadte et stærkt Tøveir. Sneen smeltede, 
og der dannedes paa Toppen af det omtalte 
Fjeld en Bæk, som brusende kastede sig ned i 
Fjeldsprækken. Men pludselig sprang Veiret 
om paa Nord, og stærk Kulde indtraadte. Føl- 
gen blev, at det Vand, som blev staaende i 
Fjeldsprækken, frøs, og Natten mellem den 16de 
og I7de Februar hørte man et frygteligt Brag 
fra Fjeldet. Hvad var Aarsagen til dette Brag? 
Morgenen skulde bringe Opklaring paa Spørgs- 
maalet. Med Forbauselse saa man, da det gryede 
ad Dag, at Næsset var forsvundet i Dybet. 
Isen havde som en Kile sprængt Fjeldet, og et 
mægtigt Parti af det var bleven væltet 1 Fjor- 
den. Men det hele var ikke gaaet for sig 
uden Følger. En uhyre Vandmasse: kastedes 
mod den ligeoverfor omtrent 1 Fjerding fra 
Sprængningsstedet fjernede Strandbred. Denne 
Vandmasse kastede foruden en Jagt, ogsaa en 
hel Del Gjenstande, som havde ligget paa Fjor- 
dens Bund, saasom rustne Ånkre o. 8. V., op 
paa Kirkegaarden, som laa omtrent 50 Skridt 
fra Søen. Da Bølgen gik tilbage, tog den Kir- 
ken og Baadnøstene i en */» Mils Udstrækning 
*) Fjeldet har efter Begivenheden faaet Navnet 
»Skadefjeldet.* 
