med sig ud i de fraadende Bølger. Der gik 
ved denne Lejlighed 17 Menneskeliv tabt. Be- 
boerne af Gaarden Uren begravedes med Fjel- 
dets Masser, og i Jagten laa to Mænd, som 
druknede i sine Køjer. Mærkelig nok synes 
Fjordens Dyb ikke at være bleven formindsket, 
efterat Fjeldet var faldt ud; der er nemlig 
overordentlig dybt endnu. —Tilsidst et lidet 
Træk af Almuens Forestillinger i Naturhistorie, 
som staar i Forbindelse med denne Nedstyrt- 
ning. Det deilige Kveitefiske ophørte, da Fjel- 
det var faldt ud. 
dets Masser dækkede visse Kilder i Bunden, 
hvis Vand skulde have været tiltrækkende for 
Fiskene. Realstudent R. M. Bergh. 
Meteor. Atter er de deilige Høstaftener 
med den klare Stjernehimmel komne tilbage til 
os. Den interesserede lagttager kan paany be- 
tragte gamle Bekjendte: de adstadige Fixstjer- 
ner, de i majestætisk Ro vandrende Plane- 
ter og endelig de fra Rummets fjerneste Egne 
hurtigt fremstormende Ilbud, Stjerneskud- 
dene, — dog ikke at forglemme den skjønne 
Glorie, som de mørke og kjølige Nætter reiser 
over vort Norden, Nordlyset.  Oktober- og 
November- Nætterne, der, som bekjendt, er 
saa særdeles rige paa Stjerneskud, har allerede 
saa smaat begyndt at vise sin Rigdom af større 
og mindre, paa nærmere og fjernere Baner for- 
biilende Meteorer. Det største og smukkeste, 
som undertegnede lagttager imidlertid nogen- 
sinde har observeret, iagttoges om Aftenen 
den 20de Oktober sidstleden Kl. 20 Min. over 
11. Tagttageren var netop beskjæftiget med 
Observationen af et Nordlys, da han overraske- 
des af den ualmindeligt stærke og prægtigt blaa, 
noget i det violette spillende Glans hos det lige 
ved Stjernen XY i Store Bjørn tilsynekommende 
Meteor. Dets Bane, der gik i vestlig Retning, 
lige paa Sjernen y (lige under y i samme 
Stjernebillede), ved hvilken Stjerne det ogsaa 
forsvandt, stod umiddelbart efter igjen som en 
gulbhvid stærktlysende Ildstribe, der langsomt 
gik over i det graagule, indtil den efter om- 
trent 5 Sekunders Forløb ganske udslukkedes. 
Meteorets Fart gjorde Indtryk af at være lang- 
sommere end for disse Himmellegemer alminde- 
ligt. Umiddelbart efter dette iøjnefaldende Me- 
teors Forsvinden viste sig flere mindre, tildels 
med mere i nordlig Retning gaaende Baner. 
Trondhjem ”/;0 1881. 
M. K. Håkonson-Hansen. 
Lysbrydningsfænomen. TI Trondhjem viste 
sig den l5de November d.: Å. et Luftfænomen, 
der vakte almindelig Opmærksomhed |hos alle, 
som befandt sig paa et for Beskuelsen bekvemt 
Almuen antog da, at Fjel- 
198 
Sted. TLidt før Kl. 3 e. M., altsaa idet Skum- 
ringen saa smaat begyudte, overraskedes alle 
langs Søen (*Skanserne*, Sandgaden og Fjord- 
gaden) spadserende ved Synet af en i liden 
Høide over Horizonten i N. horizontalt belig- 
gende, usedvanlig stærkt rosenfarvet Stribe, hvis 
vestlige Ende befandt sig omtrent ved Nord- 
punktet, medens den modsatte strakte sig tem- 
melig langt mod O. Fra denne Stribes Midt- 
parti reiste sig en lodret Søile, hvis Høide til- 
syneladende var lig Afstanden mellem den nævnte 
Stribe og Horizonten. Denne Søiles Midtparti 
eller Aksedel var ligeledes rosenfarvet, dog endnu 
mere fremtrædende og maaske lidt lysere end 
Striben, og stod ogsaa i umiddelbar Forbindelse 
med denne. —Søilens østre Rand var mørkerød, 
ja næsten blaalig, medens dens vestre var tem- 
melig lys og gik over i det gule. Søilen besad 
desuden en temmelig intensiv Lysning. Den 
havde ogsaa en — dog meget svag — Fort- 
sættelse ned fra Striben og vertikalt paa Hori- 
zonten. —Nedskriveren heraf iagttog Fænomenet 
fra Kl. 3 præceis og uafbrudt i 10 Minutter. 
I de sidste 2 å 3 Minutter af dette Tidsrum 
foregik en sukcessiv Udslukning af Søilen, indtil 
den ganske forsvandt, paa samme Tid som den 
før rosenfarvede Stribe gik over til at være 
stærkt mørkeblaa, hvorefter den langsomt svæk- 
kedes, indtil der kun stod igjen en ganske ube- 
tydelig sortgraa Skystribe. (Denne var af be- 
tydeligt mindre Omfang end den ovenfor beskrevne 
lysende Stribe). Kl. 4 iagttoges atter Himlen, 
uden at noget usedvanligt viste sig, — kun nogle 
smaa Skyer, der befandt sig i SV. for Zenith, 
havde paa de sydvestlige Bremme et ubetydeligt 
Rosenskjær. Om Luftens Tilstand i Almin- 
delighed kan meddeles, at den var meget mild, 
ca. + 60 OC. og overmaade rig paa Vanddampe. 
(Om Aftenen samme Dag en fint fordelt Taage). 
Hele Himlen var overtrukket med et eneste let 
Skydække, og de sidst nævnte Skyer befandt 
sig synbarligen i temmelig stor Dybde under 
dette. 
I Tilfælde af, at den horizontale Stribe ikke 
havde været tilstede, vilde maaske den beskrevne 
Lyssølle være bleven taget for et eiendommeligt 
Brudstykke af en stærk Regnbue. Indtruffet 
paa en mørkere Tid af Dagen vilde det hele 
Fænomen taget sig ud som et høist pra: tfuldt 
Nordlys.*) | 
M. K. Håkonson-Hansen. 
s Den mye Verdensanskuelse.* Professor 
Dr. Kapp, der foruden adskillige andre Skrifter 
1) Indtruffet i *de gode gamle Dage*, da Fantasien 
sad som Enevoldsherre, vilde visselig dette *Luft- 
syn* have vist sig som *et blodigt Kors, uhyre 
udi Størrelse som og udi Betydning: Dyr Tid, 
Hunger og Pestilentse*. 
