Kun I 
af disse gik mod NE op mod Færøerne, 5 
sydligst i Nærheden af Azorerne. 
naaede de Britiske Kyster, og 7 satte ind 
over den Biskayiske Bugt. 
Den Tid, som disse 68 Hvirvler behøvede 
for at naa fra den 60de til den 1Ode Længde- 
grad var høist forskjellig; den varierede fra 2 
til 10 Dage. Middeltiden var 
de under Gruppe I nævnte 22 Hvirvler 4.5 Dage. 
for: 
FEET DESS ER 
EE DOE 
RE NT 00) 
Af alt, hvad ovenfor er anført, vil det nu 
formentlig med Tydelighed fremgaa, at der over- 
hovedet ingen Mening er 1 fra Amerika at varsle 
Europas Kyster for Storm, tilhørende et Hvir- 
Thi 
for det første naar kun omtrentlig Halvparten 
velcentrum, der forlader Amerikas Østkyst 
at disse Hvirvler Europa; der er altsaa ligesaa 
stor Sandsynlighed for at vedkommende Hvirvel- 
centrum skal forsvinde underveis, som at det 
kommer over; dernæst, selv om man gik ud fra, 
at det virkelig naaede frem, saa kan man ikke 
paa Forhaand med nogen Grund sige, naar eller 
hvor det vil berøre Europa, da, som vi ha! 
seet, den Vei, Hvirvelcentrerne slaar ind paa, og 
den Hurtighed, hyormed de bevæger sig, er saa 
høist forskjellig. 
Naar det alligevel, som 1 Begyndelsen af 
denne Artikel antydet, temmelig hyppig hæn- 
der, at der efter et Amerikansk Stormvarsel 
bryder løs en Storm paa et eller andet Punkt 
af Europas Kyst, saa leverer Hoffmeyers Under- 
søgelser ogsaa Forklaringen hertil. Vi har nem- 
lig ovenfor seet, at foruden de 68 Hvirvelcen- 
trer, som Europa modtager fra Amerika, faar 
vi ogsaa i samme Tidsrum Besøg af TI fra an- 
dre Kanter kommende Oykloner, altsaa tilsam- 
men 145 fordelt paa 638 Dage, d. v. s. 
gjennemsnitlig hver 4de eller dte Dag med no- 
at vi 
gen Rimelighed kan vente Storm paa et eller 
andet Punkt af Kyststrækningerne fra Nordkap 
til Gibraltar. 
meyer behandlede Tidsrum havde afsendt Storm- 
varsel fra New York alle de 126 Gange, da et 
Selv om man altsaa 1 det af Hoff- 
Hvirvelcentrum forlod Amerikas Østkyst, kunde 
meget godt den allerstørste Del af disse Varsler 
tilsyneladende have slaaet til, men heri ligger 
netop ogsaa Sagens Farlighed for den videnska- 
belige Meteorologi. — De Amerikanske Storm- 
20 
varsler forudsiger nemlig Begivenheder, der me- 
get hyppig indtræffer paa Grund af mange an- 
dre Omstændigheder end de i Varslet forudsatte, 
paa samme Tid som Varslets Forudsætninger maa 
ansees bevist at være fuldstændig falske. 
Nu ligger det nær at opkaste følgende 
Spørgsmaal: Er der da ingen Mulighed for, at 
Europa paa anden Maade end fra Amerika kan 
varsles for de Atlantiske Storme? Svaret her- 
paa gives os ogsaa gjennem Hoffmeyers Under- 
søgelser. 
Det er klart, at den eneste Maade, hvor- 
paa man kan skaffe sig Overblik over Veirsitua- 
tionen i et givet Øieblik, er gjennem Betragt- 
ningen af et synoptisk Kart. Hvis man paa de 
meteorologiske Centralanstalter i Europa hver Dag 
havde til sin Raadighed et saadant Observations- 
materiale, at man var istand til at konstruere 
et Veirkart af samme Omfang, som de Hoffmey- 
erske, gjældende for den foregaaende Aften og 
et for samme Dags Morgen, saa vilde man med 
Lethed fra Dag til Dag kunne forfølge de At- 
lantiske Hvirvyelcentrers Bevægelse og itide kunne 
træffe Forholdsregler til Varsling af Storm for 
de truede Kyststrækninger. Man tænke sig blot, 
at det Kart, som daglig publiceres 1 , Morgenbla- 
dets* Aftennummer havde en Udstrækning mod 
W helt over mod Amerikas Kyst, istedenfor at 
nu Valencia paa Irlands Vestkyst er den vest- 
ligste Station, hvorfra telegrafiske Veirmeddelel- 
ser modtages, med hvilken ganske anderledes 
Sikkerhed vilde man ikke da kunne gjøre sig 
Nu 
hænder det saa ofte, at Observationerne paa de 
op sin Mening om det kommende Veir. 
Britiske Stationer giver Antydning om, at en 
Cyklon er i Fremrykning fra Vest; vi ved med 
Vished, at et Hvirvelcentrum befinder sig over 
Havet udenfor, men nøiagtig, hvor det i Øie- 
blikket er, og i hvilken Retning og med hvil- 
det kunde 
Dagens i Forbindelse med de Par foregaaende 
ken Fart det bevæger sig østover, 
Dages synoptiske Karter have givet os fuld Be- 
sked om, naar disse Karter havde havt den nød- 
vendige Udstrækning mod W. 
Konstruktionen af saa omfattende Karter 
kræver imidlertid, som ovenfor nævnt, et gan- 
ske anderledes Observationsmateriale end det, man 
Hele OQceanet 
være besat med en Mængde faste lagttagelses- 
nu kan raade over. maatte da 
punkter, der alle maatte staa i telegrafisk For- 
