bindelse med Europa ligesom ogsaa Færøerne, 
Island, Grønland og Azorerne maatte være ind- 
draget 1 det fælles Telegrafnet. —Ihvorvel man 
Tid i 
seet omtalt en mere velment end egentlig prak- 
vistnok i den allersidste Aviserne har 
tisk Plan om at stationere en Række Fyrskibe 
over Atlanterhavet, vil vel Ingen for Alvor 
kunne tænke sig Muligheden af ialfald i den 
nærmeste Fremtid at faa se spredt ud over At- 
lanterhavet et saadant Net af lagttagelsesstatio- 
ner, fra hvilke der daglig til Europa kunde ind- 
løbe telegrafiske Veirmeddelelser.  Spørgsmaalet 
bliver da, om man alene kan hjælpe sig med 
Observationer fra de allerede forhaandenværende 
faste meteorologiske Stationer paa Færøerne, Is- 
land, Grønland og Azorerne. Undersøger man 
Banerne for 
talte 145 Hvirvelcentrer, 
til Europa, vil man finde, at 104 Hvirvelcen- 
de i Hoffmeyers Afhandling om- 
der naar helt frem 
trer har bevæget sig paa en saadan Maade, at 
en eller anden Station paa Færøerne eller Is- 
land maa have været paavirket af de Hvirvel- 
centret ledsagende atmosfæriske Forstyrrelser, 
de Azoriske Stationer maa have været under 
Paavirkning af 30 Hvirvelcentrer; 4 Hvirvel- 
centrer har paavirket baade Islandske og Anzo- 
riske Stationer, medens kun 7 Oykloner har unær- 
met sig Europa uden at komme 1 Berørelse med 
nogen af de nævnte grupper. Grønland er 
ikke særskilt nævnt 1 denne Oversigt, da alle 
de over Grønland til Europa passerede Hvir- 
velcentrer er kommet saa nær Island, at man 
derfra vilde kunne have faaet Underretning om 
dem. 
Dersom man altsaa 1 det af Hoffmeyer un- 
dersøgte Tidsrum havde havt telegrafisk Forbin- 
delse med Færøerne, Island og Azorerne, vilde 
man kunne have benyttet Observationerne her- 
fra til Konstruktionen af hver Dags synoptiske 
Karter. 
strækning mod W, at man vilde have været sat 
istand til at bemærke 95 pOt. af de mod Eu- 
ropa styrende Hvirvelcentrer en god Tid før 
Disse havde da faaet en saa stor Ud- 
deres Ankomst. 
Støttet til lignende Betragtninger fremsæt- 
ter ogsaa Hoffmeyer i Slutningen af sin Afhand- 
ling et Forslag om, at de Europæiske Stater 
skulde slaa sig sammen og i Fællesskab bære 
Omkostningerne ved Anlægget og Driften af to 
undersøiske Telegrafkabler, en fra Skotland over 
21 
Færøerne til Island og en fra Portugal til Azo- 
rerne. Dette Forslag vandt straks alle Meteoro- 
logers udelte Bifald;: men den praktiske Udfø- 
relse er desværre strandet paa økonomiske Van- 
skeligheder. OQmkostningerne har nemlig vist 
sig at ville blive overordentlig betydelige. Man 
opgav da først Forbindelsen med Azorerne og 
tænkte at ville nøie sig foreløbig med Kabelen 
til Island, der jo ogsaa unegtelig er det vig- 
tigste Punkt for Varslingen af de Atlantiske 
Ved et Møde, 
tionale meteorologiske Komite holdt i Kjøben- 
Hvirvler. som den interna- 
havn i August 1882, havde man anmodet 
den bekjendte Danske Telegrafautoritet Etats- 
raad Tietgen om at fremkomme med et Forslag 
til Realisation af Planen om en Kabel til Is- 
land. Tietgen opstillede et Qverslag, der gik 
ud paa følgende: Anlægskapitalen maa anslaaes 
til omtrent 3'/, Million Kroner. 
vate Korrespondence 
Da den pri- 
at 
blive større, end at den saa nogenlunde vil kunne 
neppe kan paaregnes 
dække Driftsomkostningerne, maa den Betaling, 
som hvert Land har at yde for de daglige tele- 
grafiske Veirmeddelelser dække de øvrige OQm- 
kostninger, nemlig Renter af Anlægskapitalen, 
Hertil 
mener Tietgen, at der vil udkræves en aarlig 
Amortisation, og Reparationsudgifter. 
Sum af 350000 Kr., der altsaa maatte blive at 
fordele paa de forskjellige Lande i Forhold til 
deres Størrelse, Indbyggerantal, Betydningen af 
Skibsfart o. s. v. 
hvert Land forbandt sig til et tyveaarigt Åbon- 
deres under den Form, at 
nement paa de daglige meteorologiske Telegram- 
mer. Han iuddelte vedkommende Lande i tre 
Grupper: 
1ig II. IT. 
Danmark. — Rusland. Holland. 
England. Tyskland. — Sverige. 
Frankrige. — Norge. Portugal. 
Østerrige. 
De aarlige Udgifter vilde da blive: 
for hvert Land i Gruppen I ca. Kr. 57000. 
Tea 138000: 
BUG L Tea 000: 
Det er, som man ser, ganske betydelige 
» 3910 MR 999 1 
1 Se 
Summer, det dreier sig om; intet Under derfor, 
at den storartede Plan endnu den Dag idag 
venter paa sin Udførelse. 
Der 
for 
Dog Meteorologerne lever i Haabet. 
arbeides ufortrødent med de Midler, man 
