Tiden har 
de kommende Storme, men Erfaringen har gjen- 
at raade over for at kunne varsle 
nem en Række at Aar godtgjort, ligesom (den 
i Høst- og Vintermaanederne næsten daglig og 
maaske allermest i vort Land godtgjør, at en 
Kabel til Island er den første Betingelse for at 
kunne skabe et for det praktiske Liv fuldt ud 
effektivt Stormvarselssystem. 
Fotografering af Stjerner. 
Af I. Fr. Schroeter. 
For vel et Aarstid siden gjorde Brødrene 
Henry paa Pariserobservatoriet flere Forsøg med 
at fotografere enkelte Stjernehobe og mindre 
De Billeder, 
at man maatte kunne 
Partier af Fixstjernehimlen. de 
erholdt, 
gjøre sig Haab om, saafremt man havde et Ap- 
var saa gode, 
parat, der kun skulde benyttes hertil, at faa fo- 
Kunde dette lyk- 
have det bedste Middel til at 
nærmere om Universets 
tograferet den hele Himmel. 
vilde man 
til 
Bygning, som 1 dette Aarhundrede har beskjæt- 
kes, 
komme Kundskab 
tiget de største Astronomer, uden at levere no- 
get større nævneværdigt Resultat. Thi ved at 
fotografere Himlen vilde man undgaa mange af 
de Feil, som ellers i høi Grad besværliggjør Be- 
stemmelsen af en Fixstjernes Beliggenhed, for 
ikke at tale om, at man paa den fotografiske 
Plade vilde med samme Forstørrelse erholde Bil- 
lede af en Stjerne, som paa Grund af sit svage 
Lys ikke kunde iagttages ved direkte Observa- 
tion. I Begyndelsen af forrige Aar blev dette 
Det bestaar af to Kik- 
kerter stillet ved Siden af hinanden i samme Rør 
Skal 
fotografere, opsøger man med den ene Kikkert 
nye Instrument opstillet. 
og kun skilt ved en tynd Væg. man nu 
den Himmelegn, som skal gjengives paa den fo- 
tografiske Plade, der opstilles i Brændpunktet af 
den anden Kikkert. Apparatet er forsynet med 
et Urværk, der driver det hele Instrument og 
er saaledes reguleret, at det følger Stjernerne 1 
deres Bevægelse, saalænge den følsomme fotografi 
ske Plade udsættes for Paavirkning af Lyset fra 
Da det mu- 
hvorledes Exposi- 
de Stjerner, som skal fotograferes. 
ligens kan interessere at se, 
tionstiden afhænger af Stjernens Lysstyrke, hid- 
sættes her følgende Tabel, som Brødrene Henry 
har opstillet: 
22 
For Stjerner af Iste Størr. er Expositioustid. 04.005 
SE den — 05.013 
gå 7 ee diem NE — 08.03 
gl SSK Aden Vg — 05.08 
hi er 2 Ote Mn — 05,2 
== > ET) 7 =— 05,5 
ME de == 19,3 
AE -— 3* 
== SO der — 8* 
ni == => NOG 7 — 20* 
gl EN Ke te AG — D0* 
MS Ne EE == 2m 
gå GS elSdet 94- — dr” 
9 = de == 1 NR 
» == > DE - - — 832 
på NS Gde me — 1* 237 
Men alle disse Tal frepræsenterer kun den 
mindste Tid, som kan benyttes. Skal man have 
gode Billeder, maa man exponere gjennemsnitlig - 
Ved den Kikkert, man har 
benyttet, har man opnaaet at faa skarpe Bille- 
der af Stjerner af 16de Størrelse, den følgende 
Klasse kan fganske svagt skimtes paa Pladen, 
3 Gange saa længe. 
men kommer ikke frem ved Kopiering af Bille- 
det. Paa flere af de Billeder, man har erholdt, 
sees mere end 2000 Stjerner, skjønt de paa 
Himmelen kun indtager et Areal af 3" i Længde og 
Bredde. 
Himmel, maatte man have 6000 Plader, og dette 
Skulde man faa fotograferet den hele 
Arbeide, overladt en eneste lagttager, vilde tage 
34 Aar, naar man kan regne paa, at han kunde 
arbeide 150 til 200 Dage om Aaret. Det er 
at haabe, som Direktøren for Observatoriet ud- 
talte, da han fremviste disse Billeder i Viden- 
at Arbeidet kunde for- 
deles mellem 6å 8 Observatorier paa den nord- 
skabsakademiet i Paris, 
lige og sydlige Halvkugle; man vilde da i ikke 
for lang Fremtid have et fotografisk Aftryk af 
den hele Fixstjernehimmel. 
At man i Førstningen har havt flere Ulem- 
per at overvinde, er selvsagt, men vi skal ikke 
gaa nærmere ind herpaa, kun skal der nævnes, 
at man ganske sindrig har overvundet Feil, som 
kunde hidhøre fra Pladen selv, ved at tage 3 
Billeder af samme Himmelegn og deraf lave en 
eneste Kopi. 
1") Sidste Stjerner synlige for blotte Øie. 
?) Midlere Størrelse af Asteroiderne. 
3) Sidste Stjerner, der kan sees i de største Kik- 
kerter. 
