skyldes Passatvindene, udgjør den salteste Del 
af det aabne Hav; men Vandet her er dog ikke 
saa salt som Vandet i nogle af Land omsluttede 
Søer, hvor der er stor Uddunstning, f. Eks. 
Middelhavet og især det røde Hav og den per- 
siske Bugt, hvor der findes det salteste Vand. 
Saltholdigheden af Vandet i Dybet er i aaben 
Sø betydelig mindre end af Vandet i Overfladen. 
især i Atlanterhavet. 
Medens Qverfladestrømmene, hvad enten de 
er varme eller kolde, undertiden har en ganske 
anselig Hastighed, maa man antage, at ingen 
saadanne hurtige Strømme findes i de store Dyb, 
hvor vistnok alle Bevægelser er yderst lang- 
somme. 3 
Vand er kun i ringe Grad sammentryk- 
keligt;: enhver Gjenstand, som synker tilbunds 
1 et Glas Vand, vil ogsaa synke tilbunds-i det 
Gletschermölle. 
I Ækvatorstrøgene har Havfladens Vand 
undertiden en Temperatur af 30" C., og den 
normale Temperatur i Strøgene omkring Troperne 
er fra 169 til 27". Det er dog kun den øverste 
Overflade af Vandet, som er saa varm; Qceanets 
store Masse "bestaar af koldt Vand af 79, 44, 
ja endog af meget lavere Temperatur. I om- 
trent I Kilometers Dybde i Troperne har Vandet 
en Temperatur af 4.59, og paa Bunden er det 
endnu koldere — ganske iskoldt. Mudderet, 
som tages op fra Bunden under Ækvators bræn- 
dende Sol, er saa koldt, at det isner i en, naar 
man en Stund holder det i Haanden. 
| 
DTU) 
(Tekst Pag. 
dybeste Hav. Men dets Sammentrykkelighed kan 
dog ikke overspringes 1 oceanografiske Spørgs- 
maal. I meget store Dybder er de lavere Lag 
adskillig sammentrykkede; hvis f. Eks. i et otte 
km. dybt Hav Tyngden pludselig ophørte at 
virke, vilde Vandet stige omtr. 900 Fod (150 m.) 
over sit nuværende Niveau paa Grund af Udvidelsen 
— en Høide, tilstrækkelig til at sætte næsten 
alle beboede Lande paa Jorden uuder Vand. 
De Fremskridt, man 1 de sidste Aar har 
gjort 1 Kjendskabet til de levende Væsner, som 
bebor Havbunden, er paa 
større end noget 
