29 
det neppe have været; da Puppetilstanden er for 
kortvarig til det. Heller ikke er det videre 
sandsynligt, at Eksemplarer af Sommerfuglen selv 
skulde være komne over, befindende sig 1 Vin- 
terdvale ombord i Skibene, — endnu mindre, 
at de selv skulde have tilbagelagt Veien flyvende, 
saaledes som Tilfældet har været med en stor 
amerikansk Sværmer (Acherontia carolina). In- 
gen af Dagsommerfuglene er nemlig paa langt 
nær saa udholdende og hurtige Flyvere 
Aftensværmerne eller Sphinxerne, hvortil 
som 
hin 
hører. Amnosia plexippus synes imidlertid at være 
en af de faa nulevende Dagsommerfugle, der 
viser nogen Tilbøielighed til at grundlægge nye 
Kolonier i andre Verdensdele. Den har saaledes 
allerede tidligere udbredt sig til fjerntliggende 
Øgrupper i det stille Hav, saasom Fidjiøerne, 
ligeledes til Ny-Guinea, og i Australien og paa 
Ny-Zeeland har den sat sig saa fast, at Ento- 
mologerne dersteds betragter den som en fuldt 
naturaliseret Art. Nu synes den altsaa ogsaa 
at være paa Vei til at indvandre i Europa, og 
ifald den blot finder passende Næringsplanter 
her, er der vist mmgen Grund til at betvile, 
at den ogsaa vil kunne holde sig paa europæisk 
Grund — Omvendt er en af vore almindelige 
hvide Kaalsommerfugle (Pieris rapæ L.) for- 
længst bleven overført til Nordamerika, hvor den 
er bleven fuldstændig akklimatiseret og trives 
kun altfor vel, idet den gjør adskillig Skade 
paa Kaalen der. WAVES: 
De vriserende Skyer. December 1885 har 
ligesom December 1884 udmærket sig ved en 
usædvanlig Mængde iriserende Skyer. Pragt- 
fuldest viste de sig her 1 Kristiania hele den 
24de; ud paa Eftermiddagen gik de i SW over 
til at blive røde. Svagere viste de sig den 25de, 
27de og 28de: (desuden Iste og 17de Jan. iaar). 
Af Beretninger om disse Skyer hidsættes: 
| , Før er nævnt, at de regnbuefarvede Skyer 
ikke alene er farvede, men ogsaa skinnende, 
lysglinsende, som om der dannede sig en Bisol, 
saadan som der beskrives fra de arktiske Egne. 
Dette saaes meget tydelig Juleaften ved Totiden. 
Min Bemærkn'ng 1 Decembernummeret, at det 
omhandlede Fenomen er et Brydningsfenomen 
og intet Speilingsfenomen trænger nogen Be- 
grensning. Flere Gange, saaledes navnlig en 
Dag omkring første December, har jeg bemær- 
ket regnbuefarvede Skyer ikke alene i Nærheden 
af Solen, men ogsaa paa den modsatte Kant 
af Himlen. Skyerne her var hvide med svagt 
regnbuefarvede Rande.* R. 
Tirsdag d. 22de Decbr. 1885 iagttoges 
iriserende Skyer i Førde i Søndfjord. Herfra 
skrives: ,Der havde i flere Dage været Uveir, 
men nu var det noget bedre. Himlen var 
delvis klar, delvis dækket med Skyer, fra hvilke 
der faldt Snefnokker. Det var Klokken omtr. 
Il om Formiddagen. — Solen var ikke synlig, 
den var skjult bag et cirka 300 m. høit Fjeld, 
og over Toppen af dette Fjeld, altsaa netop i 
Retning mod Solen, blev jeg og min Ledsager 
var en saadan Sky, der skinnede i Regnbuens 
Farver; især var den grønne, røde og tildels 
den violette fremherskende: Farverne vekslede 
noget og flyttede sig, saa Skyen havde temmelig 
megen Lighed med Nordlys.* M.S. 
I Berlevaag (ved Ishavets Kyst, N for 
Vardø) er de iriserende Skyer observeret d. 
27de December Kl. 11—12 Fmd. (Kristiania 
Tid). ,Ingensombelst Solglans kunde sees.  Luft- 
synet varede en Time, da smaa Snebyger faldt, 
og Himlen blev overskyet.* I Berlevaag her- 
skede paa denne Tid Mørke; for over en Maaned 
siden var Solen gaaet ned under Horizonten for 
først atter at vende tilbage om en Maaned:; den 
stod, medens Luttsynet varede, et Par Grader 
under Horizonten. Man kan let forestille sig, 
hvor glimrende det maa have taget sig ud midt 
1 Mørket. 
Overalt, hvor Skyerne er iagttaget, har de 
gjort et dybt Indtryk ved sin storartede Skjønhed: 
fra Stenkjær skrives saaledes om nogle iris. 
Skyer d. Iste Jan. 1886 Kl. 3—4 Eftm.: ,de 
smukkeste Skyer, jeg mindes at have seet.* 
Fra Evje Præstegjeld Juledags Aften Kl. 4/,: 
Nærmere at beskrive disse Straalers Farve- 
rigdom og vidunderlig straalende Pragt magter 
jeg ikke, ligesaalidt som nogen Kunstmaler paa 
vor Klode vilde kunne magte at give os et 
fuldstændigt Billede deraf . . . .*  Foruden fra 
Norge er der ogsaa mange Beretninger om irise- 
rende Skyer fra England og Skotland. Fæno- 
menet har altsaa, som man ser, havt en meget 
vid Udstrækning. Ude. 
Rosenstæren ( Pastor roseus) fundet i Norge. 
Den 30te September f A. blev et Eksemplar 
af denne Art, der tidligere ikke var truffet 
indenfor Norges Grænser, skudt blandt en Flok 
Stær i Rissen paa Nordsiden af Trondhjems- 
fjorden og indsendt til Museet 1 denne By. 
Konservator Storm, hvem en stor” Del af. vor 
Kundskab om Dyrelivet i og omkring Trond- 
hjemsfjorden skyldes. og som især har gjort 
Dybvandsfaunaen til Gjenstand for sine Forsk- 
ninger, har indsendt Eksemplaret til Universitetets 
Museum til nøiere Undersøgelse. Det viste sig 
at være et ungt Individ i sin første Høstdragt, 
hvor neppe en eneste Fjær 1 sin Farve minder 
om den pragtfulde Høitidsdragt, som Rosenstæren 
bærer om Vaaren, og hvormed den næsten altid 
afbildes. —Rosenstæren bebor Syd-Buropa og 
Indien, men streifer om Høsten vidt omkring, 
og saadanne omstreifende Individer er fra Tid 
til anden trufne i alle Europas Lande. Alene 
i Sverige er omtrent et Dusin Stykker kjendte; 
sparsommere har den vist sig i NVEuropa, og 
