i 
at ,Tampen brænder”. Disse uvilkaarlige og 
ubevidste  Tryk fremkommer dog kun med en 
at 
er 
saadan Bestemthed, de kan udtydes, naar 
. Mediets* Tanker 
den skjulte Gjenstand, 
udelukkende optaget af 
før omtalte 
Naar nu ,,Tankelæseren* med .. Me- 
deraf den 
Betingelse. 
diet* kommer til det Sted, 
befinder sig, vil igjen en eller anden Bevægelse 
hvor Gjenstanden 
sige ham, at han er paa Pladsen, og han kan 
da give sig til at gjennemlede de Sager, som 
findes der. 
sammen, vil den øvede Tankelæser dog finde 
Selv om der nu ligger flere Nøgler 
den rigtige, idet Bevægelserne stadig siger ham, 
naar han griber feil og sluttelig leder ham til 
det rigtige. 
Det er imidlertid selvforstaaelig ingen let 
Sag at udøve denne Kunst, der baade forlanger 
betydelig Øvelse, Iagttagelsesevne og Skarpblik. 
Det er ogsaa en bekjendt Sag, at ,Tankelæseren* 
under Arbeidet forstyrres af den mindste Støi 
blandt de tilstedeværende, og at Experimenterne 
selv for den mest Øvede ikke sjelden mislykkes, 
navnlig ved viljestærke ,Medier*. 
Uagtet ovenstaaende Forklaring kan synes 
noget vovet, specielt fordi man vanskelig kan 
tænke sig, at de næsten umærkelige, uvilkaar- 
lige Bevægelser kan opfattes og tydes af , Tanke- 
af 
læseren*, taler dog meget for Rigtigheden 
samme. Man kan saaledes ved smaa vilkaar- 
lige Bevægelser lede ,. Tankelæseren* vild, ligesom 
han heller ikke let vil finde det ud, hvis Mediet 
tænker paa noget, han selv har paa sig f. Eks. 
sin egen Haand el. lign. Ogsaa hvis ,Mediet* 
holder den Arm, hvormed han berører Tankelæse- 
ren aldeles stiv, vildledes han let, og under enhver 
Omstændighed er hans Kunst saa prekær og 
Feilkilderne saa mange, at han maa søge at ud- 
nytte alt, være det sig hos .. Mediet* eller hos Pub- 
likum. 
klaring strækker helt til, er den dog altid en 
Men selv om ikke Preyers Forkla- 
Grundvold, og hvordan det end dog er, kan man 
være overbevist om, at Tankelæsningen ingen- 
ting med Sjælerapport eller saadanne mystiske 
Ting har at gjøre, og at ,Tankelæseren* ingen 
med en eller anden overnaturlig Begavelse ud- 
rustet Personlighed er, men kun en mere eller 
mindre øvet Taskenspiller, der ved at drage sig 
(Godtroenhed eller Overtro til 
Jae ba Ove 
den almindelige 
Nytte. 
Zoologisk Have i Christiania. 
Af G. A. Guldberg. 
Om 
den 60de Breddegrad i det fattige Norge er 
Anlægget af en zoologisk Have paa 
Meningerne visselig meget delt. Særlig nærer 
man Betænkeligheder ved de umilde klimatiske 
Forhold i Vintertiden i Sammenligning med Sy- 
Dog 
Sagen maaske ikke stille sig saa aldeles umulig. 
? 
dens. ved nærmere Fftertanke kunde 
At man med Hensyn til Dyrebestanden 
maa tage vore kolde Vintre nøie i Betragtning, 
er en Selvfølge. I den Henseende er man 
henvist til saadanne Arter, der ogsaa i vild 
Tilstand lever under noget nær samme Vilkaar. 
Kun til mindre Former af. Tropelandenes rige 
og interessante Fauna f. Eks. en Del Aber og 
Papegøier er man nødsaget til at indskrænke 
Af større 
Rovdyr (dertil ogsaa de arktiske Fenes Isbjørn) 
vor Pattedyrfauna vilde de 
SI. 
og enkelte Former af Nordeuropas større Drøv- 
tyggere f. Eks. Hjorte, Raadyr, Elg, Rensdyr, 
Gemse, gjerne ogsaa ÅAltaibjergenes Yakokse, 
egne sig meget godt.. Bæver. og Sæler kan 
ogsaa uden betydelig Bekostning holdes. Bt 
smukt Udvalg af Sang- og Pragtfugle vilde være 
tiltrækkende for Publikum og let at underholde; 
at Høns- og Svømmefugle kan nogenlunde fyl- 
dig representeres, er ogsaa naturligt. 
Et vigtigt økonomisk Spørgsmaal for en 
Man 
Kommune vil 
saadan Haves Anlæg er Beliggenheden. 
det Haab, 
et Stykke af St. Hanshaugen 1 dette 
Øiemed, og dette smukke Parkanlæg vilde der- 
Imid- 
ialfald i Begyndelsen, den eventuelle 
nærer at Kristiania 
overlade 
ved faa en betydelig Tiltrækning mere. 
lertid vil, 
zoologiske Have her hos os, paa Grund af vor 
et Slags Miniatur- 
billede i Sammenligning med de store zoologiske 
Berlin, 
selv om vi ialfald i 
ringe Kapitalstyrke, blive 
Paris, Amsterdam, 
Men 
Begyndelsen maa nøie os med et lidet 
Haver i london, 
Hamburg o. s. v. 
Anlæg, 
kan 
udsøgt 
vore Forhold, den 
Nethed 
smuk og tiltrækkende. 
der er afpasset efter 
ved et 
Orden 
Ved 
Samfundsklasser 
og 
smagfuldt Udstyr, 
blive særdeles 
at samle Publikum af de forskjelligste 
virker den som et nyttigt og 
ædelt Opdragelsesmiddel, og løser den sin Op- 
gave ret, varer det ikke længe, førend den er 
alles Yndling. 
