Udseende, den havde paa den fotografiske Plade. 
Objektivet paa denne store Refraktor har en 
Diameter af 0.8 m.; til Sammenligning for dem, 
der har seet Hr. Olsens Kikkert i Slotsparken, 
kan anføres, at dens Objektiv har en Diameter 
af 0.4 m. I. Fr. S. 
Streng Kulde. De koldeste Egne i vort 
Land er som bekjendt de indre høiereliggende 
Partier af Finmarkens Amt, Præstegjældene Ka- 
rasjok og Kautokæino. Noget fuldstændigere 
Kjendskab til Temperaturforholdene paa disse Kan- 
ter har man dog først faaet i de senere Aar, efterat 
der 1876 blev oprettet en meteorologisk Station paa 
Præstegaarden i Karasjok. Den laveste Luft-Tem- 
peratur, som nogensinde har været iagttaget her 
1 Landet med kontrollerede Instrumenter, indtraf 
i Karasjok Natten mellem 3lte Deebr. 1885 og 
Iste Januar 1886. idet Minimumthermometret 
Nyaarsmorgen viste reduceret —519%4 OC, me- 
dens Temperaturen den foregaaende Nat, 30te til 
dlte Decbr., var nede i —51093, altsaa kun 091 
højere. Under —509 C. har Temperaturen kun 
været 2 Gunge før siden Stationens Oprettelse, 
nemlig Natten til d. 15de Januar 1881, da den 
var nede i —5009.5 og Natten til 4de Februar 
samme Aar, da Thermometret viste —500.6 OC. 
I Sibirien har man oplevet ganske andre Kulde- 
grader, som allerede før omtalt i dette Blad (Na- 
turen 1881 Side 98). I Decbr. 1871 var nem- 
lig Temperaturen i den lille By Werkhojansk 
nede i —683".2 U., en Temperatur, der hidtil har 
været anseet for den laveste, som mnogensinde 
har været iasgttaget i hele Verden. Man havde 
imidlertid dengang kun en tilfældig 2 Aars lagt- 
tagelsesrække at støtte sig til, men da alt pe- 
gede hen paa, at Werkhojansk maatte være et 
ganske specielt interessant Punkt 1 klimatisk 
Henseende, fik det fysikalske Centralobservato- 
rium 1 St. Petersburg oprettet en fast meteoro- 
logisk Station dersteds, hvilken nu har været 1 
uafbrudt Virksomhed i over 3 Aar.  Centralob- 
servatoriets Direktør, Professor Wild, oplyser i 
en kort Meddelelse til Videnskabsakademiet 1 St. 
Petersburg, at Werkhojansk i disse 3 Aar til- 
fulde har hævdet sit Ry som Verdens koldeste 
meteorologiske Station. Minimumthermometret 
viste saaledes Natten mellem l4de og 15de Janr. 
1885 —689 C., medens Temperaturen om Af- 
tenen d. 14de var —679 og om Morgenen KI. 7 
d. I5de —669. Overhovedet var hele Janr. 1885 
overordentlig kold med en hidtil i Verden uhørt 
Middeltemperatur af —520.70. Til Sammenlig- 
ning kan anføres, at i Karasjok var Middeltem- 
peraturen trods de lave Minimumtemperaturer 
for Decbr. 1885 —179.8 C. og for Janr. 1886 
2 Ao Bb 
Meteor. Hr. Lærer Vilh. Caspersen har 
meddelt følgende: Den 7de Febr. 1886 omtrent 
ved 9!/, Tiden Formiddag saaes en meget vakker 
Tldkugle — dalende ganske lavt — over Aar- 
kvisla i Lier fra Nord til Syd. Dens Lysglans 
var overordentlig smuk og forøgedes end mere 
ved de klare Solstraaler, som faldt lige mod den. 
I Størrelse saa den ud som en rigtig stor Lam- 
pekupel med en Lysstribe efter sig paa omtrent 
en Meters Længde. Den forsvandt snart imel- 
lem Grantopperne. 
Opfordring til norske Skibsførere. 
I de tropiske Egne foregaar som bekjendt den 
daglige Bevægelse i Luftens Tryk med en overordent- 
lig Regelmæssighed; Barometret stiger og falder i 
Døgnets Løb saa jevnt og sikkert, at man næsten 
kan stille sit Ur derefter. En Forstyrrelse i disse 
normale Forhold bevirkes kun af en Cyklon eller af 
en total Solformørkelse. Medens man fuldt vel kjen- 
der til, hvorledes Barometret forholder sig under en 
Cyklons Optræden, har man endnu ikke nøiagtig stu- 
deret de mindre Forandringer i Luftens Tryk, som 
finder Sted under en total Solformørkelse. —Taar er 
der en velkommen Anledning til at gjøre Iagttagelser 
over saadanne Forandringer under Solformørkelsen 
den 290de August, der bliver total paa et Strøg fra 
Panama over Atlanterhavet gjennem Sydafrika til 
Madagaskar. 
Da det vil være af stor Interesse at 'erholde 
saa mange lagttagelser som muligt, tillader jeg mig 
derfor at anmode de Skibsførere, som den 9?9de 
August 1886 kommer til at befinde sig i de nævnte 
Egne, og som dertil maatte have Lyst og Anledning 
om godhedsfuldt at aflæse sit Barometer hvert Kvar- 
ter, saalænge Formørkelsen staar paa, selv om 
Himmelen er overskyet. Formørkelsen varer fra 
Kl. 10" 18” Form. til Kl. 3» 32m Ffterm. Green- 
wich Tid. — Dersom lagttagelserne kunde paabegyn- 
des omtrent Kl. 10 Formiddag og fortsættes regel- 
mæssig til Kl. 4 Eftermiddag, Greenwich Tid, vilde 
det være det bedste; et mindre Antal Kvarterobser- 
vationer mellem de nævnte Klokkeslet vil imidlertid 
ogsaa være af Nytte. lagttagelserne udføres bedst 
med Aneroidbarometer, der hurtigere følger Lufttryk- 
kets Forandringer end et Kviksølvbarometer og er 
lettere at observere. I Mangel af Aneroid benyttes 
Kviksølvbarometer.  Barometrets Plads ombord for- 
udsættes at være saadan, at Instrumentet ikke er 
udsat for stærke og pludselige Temperaturforandrin- 
ger. Det maai Tilfælde skjærmes for Sol i den sidste 
Time, før Kvarterobservationerne tager sin Begyn- 
delse. Saafremt enten Barometret selv er forsynet med 
”Tbermometer, eller man har et løst saadant, der kan 
hænge ved Siden af Barometret, aflæses ved hver 
Observation først dette Thermometers Stand, derpaa 
banker man som sædvanlig forsigtig et Par Gange 
med Fingeren paa Aneroidens Glaslaag eller paa NSi- 
den af Kviksølvbarometrets Rør, hvorpaa selve Ba- 
rometrets Aflæsning foregaar. Hvis man benytter 
Kviksølvbarometer, maa Noniusen indstilles med størst 
mulig Nøiagtighed. Udføres Observationerne i Havn, 
angives dennes Navn, er man derimod under Fart, 
bedes Bredde og Længde anført for de Steder, hvor 
man befinder sig, naar første og sidste Barometer- 
observation tages. Klokkeslettet helst i Greenwich 
Tid noteres hver Gang Barometret aflæses. — Benyt- 
tes Stedets Tid, maa dette særskilt anmærkes. 
Schema til Observationernes Indførelse er- 
holdes gratis tilsendt ved skriftlig Henvendelse 
til ,Naturens* Redaktion, Kristiania. Fn Af- 
