Toldflag — grønt med hvidt Andreaskors, hvilket 
Grebnitski havde givet mig med, om vi skulde 
møde Sælpirater, med Myndighed til at benytte 
det — gaa op til Ære for Anledningen. Vi 
havde snart trykket dem alle i Haanden, spurgt 
om Nyheder fra Gavan, nydt vor Velkomst-te, 
og indstalleret os i vore respektive Jordhytter. 
Aa, det var næsten som at komme tilbage til 
Civilisationen igjen! 
Fftermiddagen gik med at botanisere og 
foretage nogle Maalinger paa Toppen af en 
omtrent 300 Fod høi Aas bag Hyttebyen. Alle- 
rede i den Høide er Dalenes overvættes frodige 
Plantevækst opbhørt, og kun Lavarter, Mos og 
andre Fjeldplanter bedækker sparsomt den golde 
Jord. Her samlede jeg imidlertid de to bedste 
botaniske Stykker paa hele min Reise, nemlig 
Bryanthus gmelini, som ikke havde været gjen- 
fundet, siden den oprindelig opdagedes i forrige 
Aarhundrede, og en ny Art Cuassiope, som paa 
Grund af dens udvortes Lighed med Tyttebær- 
busken af Prof. Asa Gray er beskrevet som 
Cassiope oxyceoccoides. Ogsaa endel andre Plan- 
ter, nye for min Samling, fandt her Plads i 
min Mappe, blandt hvilke jeg kun skal nævne 
Artemisia richardsoniana og Tofjeldia calyculata. 
Min gamle Ven, Afonasij Nozikoff, var iaar 
Forstander, Ældste, eller Starosta, hvad man 
nu vil kalde ham, for Pladsen. Han var derfor 
Vært, og 1 hans Hytte maatte jeg tage Ophold, 
dog kun for Dagen, da jeg sørgede for at faa 
mit Nattelogi i en af Burdokofokis ledige Gam- 
mer. Åfonasij hentede en fortrinlig ,.Kisutsch* 
ud af Laksegaarden, og jeg gav Te og Skibs- 
brød. Efter Kveldsmaden satte hans Hustru, 
den endnu smukke Katharina Ivanovna, friske 
Multer frem, og mine Landsmænd vil forstaa, 
hvor herlig den hjemlige Ret smagte, endda 
de ikke paa langt nær havde den samme Aroma, 
som Bærene hjemme i Norge. Lidt efter lidt 
flokkedes hele Befolkningen og mine Følgesvende 
sig i den lille Jurte, hvor vi sad paa Jorden 
om det flammende Baal tæt sammenpakkede. 
Med stor Høitidelighed bryggede jeg da, for ikke 
at staa tilbage i Gjæstevenlighed, en stor Bolle 
Punsch, som under almen Deltagelse gik rundt, 
idet enhver af mine aleutiske Venner fik tage 
sig saa dyb en Slurk, som han formaaede. Efter 
en Omgang kom Bollen tom tilbage, og dermed 
var Selskabet slut. 
Næste Morgen, den Iste September, var 
den første siden Krykkjebugten, at jeg kunde 
tillade mig den Luksus at vaske mig i Fersk- 
vand. Da jeg derfor laa paa Knæ paa BElve- 
kanten for at stikke Hovedet ned i det forfri- 
skende Vand, opdagede jeg paa Bunden en hel 
Mængde af en temmelig stor Ferskvandssnegl, 
med et lysegult, gjennemsigtigt Hus (Limnæa 
ovata). Forekomsten af denne store Art paa 
denne lille Ø er særdeles paafaldende og inter- 
bl 
essant, og jeg var derfor ikke lidet opbygget 
over mit Fund, især da jeg havde henvendt 
min særlige Opmærksomhed paa Ferskvands- og 
Landsneglene.  Faa Dyr er nemlig mere oply- 
sende for Dyrgeografen end netop disse. Alt 
ialt opdagede jeg paa Beringsøen, trods den 
ihærdigste Søgen, ikke mere end 9 Mollusker, 
som lever paa Landjorden eller i det ferske 
Vand.  Saavidt vides indgaar de under Vega- 
ekspeditionen samlede alle under Arter fundne 
af mig, og da jeg omhyggelig speidede efter og 
fandt Arter ned til mindre end et Knappenaals- 
hoveds Størrelse, saa har jeg Grund til at 
formode, at ikke mange — ialfald ingen af de 
almindelige og paafaldende Arter, har undgaaet 
min Qpmærksomhed. Der er selvfølgelig god 
Grund til at bygge Slutninger paa Ikkefore- 
komsten af visse Former, som man kunde have 
ventet. Først og fremst maa da mærkes Fra- 
værelsen af Former af stor og almindelig Ud- 
bredelse, saasom Succinea, Cochliocopa og Åplexa 
hypnorum, fordi den peger hen paa, at Indflyt- 
ningen af Arter har været tilfældig, eller rettere 
at Arterne har været mndførte — ved Drivved, 
Fugle eller lignende men ikke indflyttede 
ved sine egne naturlige Midler.  Dernæst er 
det at lægge Mærke til, at det er den Kamt- 
sehatiske Patula floceula, som findes paa Beringsø, 
hvor den paa Kamtschatka ukjendte Patula 
striatula mangler, medens den hører hjemme paa 
de øvrige Aleuter. Dette tyder paa, at Ind- 
førselen af Arter har foregaaet fra Kamtschatka, 
hvad der yderligere bestyrkes ved, at paa de 
andre Aleuter forekommer en særegen Varietet 
af Limnæa ovata, nemlig atkaénsis. Dette er jo 
noksaa rimeligt, siden Kamtschatka ligger kun 
100 eng. Mil (160 km.) borte, medens de nærmeste 
Aleuter næsten tre Gange saa langt, og vi ved, 
at Fuglefaunaen i det væsentlige stemmer over- 
ens med den nærmeste asiatiske Kysts, og tillige, 
at den Havstrømning, end berører Kommander- 
øerne, kommer fra asiatisk og ikke fra ameri- 
kansk Side. At de øvrige liungesnegle er 
fælles for Aleuterne og for Beringsø beviser 
forsaavidt intet, som de ogsaa er fundne 1 
Kamtschatka. At Pisidum wquilaterale endnu 
ikke er kjendt fra det sidstnævnte Land er 
temmelig uvæsentlig, siden der jo altid er en 
Mulighed for Indførsel af amerikanske Former, 
men paa den anden Side er Kamtschatka endnu 
saa uudforsket, at intet tør bygges paa, at en 
Art ikke er kjendt derfra. Disse Foreteelser 
berettiger os til at slutte, at intet Molluskliv 
fandtes paa Beringsø, dengang dens nuværende 
Molluskfauna begyndte at indføres; at den var 
en Ø den Gang og hele Tiden siden; at Ind- 
førselen væsentligst har foregaaet fra Kamt- 
sehatka; og at den har begyndt i en forholds- 
vis ny Tid, geologisk talt. Det bør dog mær- 
kes, at den smaa Limnæa, som Dall foreløbigt 
