15 
Ejendommelig Beskyttelsesfarve hos en tro- 
pisk Dueart. Paa en Rejse til Ostindien iagt- 
tog Forbes en ejendommelig Beskyttelsesfarve 
hos den hvidhodede Frugtdue paa Timor (/tilo- 
pus cmetus). En hel Mængde af disse Fugle 
sad lyse Dagen paa langt fremspringende Grene, 
og dog kunde man blot med den yderste Ån- 
strengelse faa Øje paa dem. Den som ser et 
Eksemplar af denne Art i et Museum, vil neppe 
tro det muligt, at denne Fugls paafaldende Fjær 
kan tjene den til Beskyttelse, og dog er dette 
Tilfældet, idet disse Farver midt i Tropesolen 
er saa lig de Grenes Farver, hvorpaa Duen 
sidder, at Fjær og Grene ligner hinanden til at 
tage Fejl af. 
Forholdsregler mod Isbjerge. Der har ikke 
paa mange Aar været saa mange Isbjerge, og 
heller ikke har man seet dem saa langt sydlig 
og østlig som i 1885. I Mai var Adgangen til 
Tjorenzbugten og Floden af samme Navn en Tid 
ganske spærret; seks Seilskibe og en Damper 
gik under som Følge af den Taage, der følger 
med Isbjergene; otte andre Dampere beskadige- 
des svært. I det hele taget kan man vel sige, 
at der neppe gaar et Aar hen, uden at Skibe 
beskadiges af Isbjerge. For itide at kunne blive 
varslet om Tilstedeværelsen af disse, har man 
forsøgt flere Midler, dog uden synderligt Held. 
Thermometre har saaledes vist sig at være 
mindre paalidelige Forkyndere af Isbjergenes 
Anmarsch, endog de bedste begynder først at 
falde, naar Isbjerget allerede er betænkelig nær. 
Heller ikke et elektrisk lys i Skibets Forstavn 
hjælper meget. I den nyeste Tid har man 
begyndt at auvende det Ekko, som kommer fra 
et Isbjerg, som et godt Kjendemærke. Paa de 
Skibe, som farer i de Farvand, hvor Isbjerge 
kan befrygtes, har man anbragt ejendommelige 
Geværer af stærkt Kaliber med en Tragt ved 
Mundingen, som forstærker Lyden; disse fyrer 
man af med korte Mellemrum, naar man I Taage 
frygter for, at Isbjerge er i Nærheden; naar 
man hører et Ekko, er et Bjerg ikke langt 
borte.  Saavel det engelske Admiralitet som den 
amerikanske Coast Survey udgiver forøvrigt hver 
Maaned Kart, hvorpaa der nøiagtig er noteret, 
paa hvilke Bredder Isbjergene kan ventes. 
Opfordring. 
Meteorstene. Som bekjendt forekommer i 
Verdensrummet foruden de store ogsaa en Mængde 
smaa Himmellegemer. Undertiden falder et af disse 
sidste ned til Jorden, de saakaldte Meteorstene. I 
Almindelighed sees i dette Tilfælde en Ildkugle, der 
springer itu med stærk Larm og udsender Stene. 
Nu og da kan dog ogsaa en liden Sten falde ned, 
uden at noget saadant bemærkes. Meteorstenene 
bestaar enten af gedigent Jern eller af en graalig 
stenartet Substans indsprængt med smaa Jernkorn. 
I sidstnævnte Tilfælde er de kjendelig ved, at de 
udenpaa er omgivne af en tynd brunlig eller sort- 
agtig Hinde fremkommen ved Glødningen i Luften. 
Meteorstenene hører til de mærkeligste Natur- 
gjenstande. Det er af stor Interesse, at man tager 
Vare paa dem, og optegner, hvad der er bemærket 
ved deres Fald. Endog en tilsyneladende ubetydelig 
Oplysning kan have meget videnskabeligt Værd. 
Hos os er der kun samlet Stene fra to Meteorit- 
fald, et i 1848 og et, der fandt Sted 1884 paa 
Tysnesøen i Syd for Bergen. Der er imidlertid 
af forskjellige Beretninger i ingen Tvivl om, at Meteor- 
stene er faldte flere Gange i de senere Aar desværre 
uden at noget nøiere desangaaende er bleven Natur- 
forskerne bekjendt. Å 
Det er en gammel Tro, at der foran Lynet farer 
en Sten, Torelo, det vil sige Tordenens Lo eller 
Forladning, ogsaa kaldet Toreblei. Saadan Torelo, 
saavidt vides mest smaa Svovlkis-Knoller eller andre 
rundagtige udenpaa mørke Stene skal man opbevare 
forskjellige Steder paa Landsbygden for at benytte 
dem som en Art Husmediein. Det kan tildels være, 
at Torelo er Meteorstene, og i saa Tilfælde vilde de 
have megen videnskabelig Interesse og tillige adskillig 
Pengeværd. Saafremt man vil tilstille Undertegnede 
Prøver af saadanne formodede Meteorstene, skal de 
blive undersøgte. En Prøve behøver ikke at være 
større end et ”Femogty veørestykke og kan sendes i 
Brev med Adresse: Reusch, Kristiania, uden videre 
Tilføielse. 
Jordskjælv. Ogsaa ved Studiet heraf maa 
Naturforskerne henvende sig til det store Publikum 
med Opfordring om dets Medvirkning; man ser 
derfor ogsaa, at der i flere Lande er nedsatte Kom- 
missioner for at sætte dette i Gang. Hos os frem- 
kommer rigtignok adskillige Meddelelser om Jor dskjælv 
1 Pressen, saaledes om det der fandt Sted Nytaars- 
dag sidstleden paa Hedemarken og 1 Glommendalen. 
Men disse Meddelelser er dog temmelig ufuldstændige. 
Undertegnede, der samler Oplysninger om Jord- 
skjælvene her i Landet, vilde være taknemmelig for 
enhver Underretning. Hvad man især bør søge at 
fastslaa er Tidspunktet (dette er naturligvis lettest 
paa Jernbane- og Telegrafstationer), dernæst dJord- 
skjælvets tilsyneladende Bevægelsesretning og endelig 
Stødenes Antal og V arighed. Man bør ikke lade de 
smaa Bevægelser 1 Jordskorpen upaaagtede; et Jord- 
skjælvs Grænser kan man kun erfare ved at mærke 
sig, hvor langt de smaa Rystelser er sporede. OQgsaa 
usædvanlige Bevægelser i Havet eller i Søer bør 
paaagtes. Dr. Hans Reusch, 
Universitets- Stipendiat, 
Kristiania. 
Andre Aviser anmodes om at indtage oven- 
staaende. 
Norges Klima af Karl Hesselberg. Med 
26 Træsmt og 21 Tabeller. Aftryk af ,Naturen* 
1885. I Kommission hos Albert Cammermeyer, Karl 
Johans Gade, Kristiania. Pris 1 Kr., Porto 15 Øre. 
Indhold: Steen: Hverveleentrer og Stormvarsler. 
I. (Med 1 Kart). Jensen: Om Ptomaincr, — Dr. 
Reusch: Historiske AG om Kkundskaben til Meteor- 
stene. — Ga Å. G.: Pasteur og Hydrophobien. — G. Å. 
G.: Ohlamydosaurus. (Med i Fig.). — Ha.-H.: DMetc- 
orologiskt Brev fra Trondhjem. — Mindre Meddelelser: 
(J. Fr. S.: Planeterne å 1886; Dr. Reusch: Kostbar 
norske Stenarter; G. A. G.: Undersøgelse over de uddøde 
kjæmpemeæssige Fugle paa Madagascar; Werenskiold: 
Ildkugle; Bakteriernes Formerclse; Kompositions-Fotogra- 
fir; Modstand mod det metriske System; Muslingforgift- 
ning; Ny Anvendelse af Nork; Bjendommelig Beskyttelses- 
farve hos en tropisk Dueart; Forholdsregler mod Isbjerge). 
— Dr. Reusch: Opfordring. 
