iriserende Sky, som glimrede 1 alle Nuancer af 
rødt og 1 en uforlignelig Overgang mellem 
grønt og blaat. 10” 457 var Sløret blændende 
hvidt, skinnende, hvorimod det ved Solnedgang 
blev mat rosafarvet og viste en ujævn Styrke i 
Farven, et Slags Cirrigruppering eller, om man 
vil, en Granulation. Den 23de og 24de — me- 
dens denne sidste Dag Kristianiadalens Beboere 
havde en med iriserende Skyer bestrøet ,vidun- 
derlig deilig Himmel* — var der alene en svag 
Antydning til en rød Farvning. Den 2%de der- 
imod, da der om Eftermiddagen opstod en Aab- 
ning i det massive Skydække, viste sig 3” 5” 
den samme Farvepragt paany. Foruden at Aab- 
ningens Rand iriserede paa en smuk Maade, 
var der en i Aabningen centralt beliggende og 
isoleret Sky, der straalte med Purpurets Farver. 
Farverne fra Aabningens Rand afspeiledes paa 
et nedenunder og søndenfor liggende Skylag; 
men herved fremkom alene en mat Gjengivelse 
af det egentlige Fænomen. Den 30te næstelter 
samt den Åste Januar d. A. kunde man atter 
nyde Skuet af en mere end malerisk Himmel. 
Den førstnævnto Dag laa de bløde Farver hen- 
kastede helt op til Zenith og udhævedes ved en 
graaagtig brun Bundfarve; den sidstnævnte syn- 
tes en dybblaa Farve at være den mest frem- 
rædende. Et Par Dage senere har et rødligt 
Dæmringsskjær forraadt, at det lysbrydende Me- 
dium endnu er tilstede. 
De Gange Iriseringen har været stærkest, 
har en Bølgning eller Pulsation, rigtignok meget 
langsom, tydeligt kunnet iagttages, baade i Hen- 
syn paa Farvernes Styrke som paa deres Orden. 
7 Jan. 1886. Hå-H. 
Mindre Meddelelser. 
Planeterne t 1886. Af de med blotte Øje 
synlige Planeter er Venus ved Aarets Begyn- 
delse Aftenstjerne og opnaar som saadan sin 
største Glands den l13de Januar. Dens Lys 
aftager derpaa stadig 1 Styrke, Planeten kommer 
Solen nærmere Dag for Dag, gaar altsaa tidli- 
gere og tidligere ned. Den 18de Februar for- 
svinder den i Solens Straaler; den 9lde 
Februar viser Venus sig paa Morgenhimlen og 
opnaar da sin største Glands den 2Sde Marts. 
Den nærmer sig igjen Solen mere og mere og 
er den Sdie December i Konjunktion med denne. 
Mars, der er let kjendelig paa sit røde lys, 
vil findes den første Halvdel af Aaret i Løven 
og kan sees den hele Nat. To Gange 1 denne 
Tid forandrer den Retningen af sin Bevægelse. 
Til den 26de Januar bevæger den sig direkte 
90: W—ÉE, derpaa gaar den 1 modsat Retning 
til den 18de April og har nu Resten af Aaret 
igjen den direkte Bevægelse. Jupiter flytter 
12 
I 
sig meget langsomt gjennem Jomfruen. I 
den første Halvpart af Aaret vil man have 
Planeten i Nærheden af og tilvenstre for Mars. 
Saturn bevæger sig hele Aaret meget langsomt 
i Tvillingerne. I de første Maaneder staar den 
højt paa Himlen; mod Slutningen af Aaret maa 
man søge den paa Morgenhimlen. 
J. 
Kostbare norske Stenarter. Vort Land be- 
sidder flere pragtfulde Stenarter, der kan afgive 
Materiale for en smuk Kunstindustri. — Professor 
Kjerulf har ved Udstilling af Prøver i Univer- 
sitetets Mineralkabinet og tillige paa anden Vis 
allerede i mange Aar virket for at henlede 
Opmærksomheden herpaa. Nu er der Udsigt til, 
at denne nye Industri vil komme i Gang. Vor 
berømte Landsmand, den Rejsende Carl Bock, 
der forbinder en Videnskabsmands Blik med en 
praktisk Mands Skjøn, har, sammen med sin 
Slægtning, Overretssagfører Schwabe-Hansen, gjort 
en særdeles lovende Begyndelse. Som Materiale 
har han fornemlig benyttet den lyse grønne, 
saakaldte ædle Serpentin paa Modum. Denne 
Stenart bestaar af vandholdig kiselsur Magnesia 
og er forholdsvis blød, saa den med Lethed 
lader sig dreje og behandle paa anden Vis. 
En stor Fordel er, at den, saavidt vides, ikke 
andre Steder end netop hos os forekommer i 
saadan Mængde, at den kan gjøres til Gjenstand 
for Industri.  Sjeldenheden spiller naturligvis en 
stor Rolle til at bestemme Varens Pris ved 
saadanne Gjenstande, som det her gjælder. 
En anden Stenart er Ofimagnesit, der er 
spættet af grønne og hvide (eller undertiden 
lyst rosenrøde) Flækker. Det grønne er Serpen- 
tin eller med en anden Benævnelse Ofit, det 
hvide er Magnesit, der bestaar af kulsur Magnesia. 
Ofimagnesiten forekommer ogsaa paa Modum. 
Undertegnede har for Carl Bock undersøgt de 
forskjellige Forekomster og fundet dem store nok 
til, at man paa dem kan grundlægge en Industri 
endog med betydelig Produktion. Af de anførte 
to Stenarter er forarbejdet en hel Del Vaser 
og andre drejede Kar, som har været udstillede 
i Kunstindustrimuseet og hos Kunsthandler Abel. 
Et meget smukt Mineral, som er graaligt 
med et i forskjellige Farver lig Perlemoder spil- 
lende Skin, er den saakaldte labradoriserende 
eller iriserende Feldspat. Denne har hidtil kun 
været kjendt fra Fredriksværnegnen; men fra en 
ny Forekomst ved Laurvig har nu de nævnte 
Herrer ladet forfærdige særdeles nydelige Smaa- 
ting: Vaser, Signetskafter m.m. Disse har til- 
trukket sig almindelig Beundring. 
Qgsaa med andre Mineraler er der gjort 
Forsøg, saaledes med Avanturin-Feldspat fra 
Tvedestrand og den smukke rosenrøde Tulit fra 
Leksviken ved Trondhjem. Disse Stensorter synes 
dog ikke at kunne opnaa den samme Betydning 
