kunne forudsige disse Hvirvelcentrers Ankomst 
saa betids, at man kan træffe betryggende For- 
anstaltninger til Stormens Modtagelse, er derfor 
en overordentlig betydningsfuld Opgave, som der 
med Ihærdighed arbejdes paa tilfredsstillende at 
faa løst. Særlig gjøres der i England store An- 
strænrgelser for at bringe Stormvarselssystemet 
op til saa stor Fuldkommenhed som mulig, og 
med hvilken Interesse Sagen der omfattes, kan 
sees af følgende Stykke meteorologisk Historie 
vedkommede de urolige Vejrforhold over de Bri- 
tiske Øer i den sidste Halvdel af Oktober 1882. 
I det Engelske Tidsskrift ,Nature*s Num- 
mer for 2den Novbr. 1882 har Biskopen af Car- 
lisle rettet en Forespørgsel til det meteorologi- 
ske Institut i London om, hvad Grunden kunde 
være til, at de Udsigter for Vejret den 24de 
Oktober 1882, der bekjendtgjordes i Aviserne 
&4 30” Aften den 23de ikke med et Ord hen- 
tydede til Muligheden af uroligt Vejr, 
dens der allerede Kl. 3 Natten mellem den 23de 
og 24de udbrød en temmelig voldsom Storm over 
I det 
Bladet rykker den bekjendte Meteorolog Pastor 
me- 
det sydlige England. næste Nummer af 
Clement Ley i Marken med et Tilsvar, hvori 
han paaviser, at den omtalte Storm umulig kunde 
have været varslet ved Hjælp af det Observa- 
tionsmateriale, som stod til Institutets Disposi- 
tion, idet ingen telegrafisk Meddelelse modtages 
mellem Kl.6 om Aftenen og den følgende Dags 
Morgen Kl. 8. Efter Vejrsituationen den 24de 
om Morgenen vilde nemlig Hvirvelcentrets Plads 
Kl. 6 den foregaaende Aften sandsynligvis have 
været ca. 300 Kilometer N for Kap Finisterre, 
og Oyklonens Udstrækning var da rimeligvis saa 
liden, at ingen af de paa nogen Britisk meteo- 
rologisk Station i det Øjeblik udførte lIagttagel- 
ser vilde have kunnet levere Antydning om no- 
gen atmosfærisk Forstyrrelse, hvad de heller ikke 
gjorde. At et saadant Tilfælde er muligt, at 
en første Rangs Storm uvarslet kan bryde ind 
over de Britiske Øer, finder Clement Ley saa 
indlysende, naar Hensyn tages til Observationer- 
nes Utilstrækkelighed. at han meget mere anser 
det underligt, at saadant ikke indtræffer oftere, 
end det i Virkeligheden gjør. MHertil svarer da 
atter Biskopen, at han gjennem Forelæggelse af 
Dokumenterne fra det meteorologiske Institut har 
havt Anledning til at forvisse sig om Rigtighe- 
den af det af Clement Ley anførte, og han ud- 
D 
drager som Slutning deraf, at Regjeringen bør 
være betænkt paa at skaffe de nødvendige Pen- 
gemidler tilveje, forat det Engelske meteorologi- 
ske Institut gjennem hyppigere daglige Observa- 
tioner og en mere udvidet telegrafisk Vejrtjene- 
istand til med større Held at 
Nu hører man Intet 
ste kan særttes 
møde lignende Fataliteter. 
mere om denne Sag før for en Maaneds Tid 
siden, da Biskopen af OCarlisle atter er ude i 
y Nature*s Nummer for 26de Novbr. 1885 og 
under Henvisning til sin tidligere Befatning med 
i Overhuset har 
faaet sat igjennem, at der efter Parlamentets 
dette Emne meddeler, at han 
Initiativ er istandbragt en Rapport over alle de 
Storme, som i Tidsrummet Iste Januar 1874 til 
Slte Decbr. 1883 uden at være varslet har naaet 
de Britiske Øer. Rapporten indeholder Forteg- 
nelse over næsten 120 Storme eller i Middel 
12 pr. Aar. Han finder dette Resultat "meget 
nedslaaende og mener, at det er uværdigt for 
Verdens største søfarende Nation ikke at skaffe 
sig et mere betryggende Stormvarselssystem, da 
dette, efter hvad han har Grund til at antage, 
næsten simpelthen kan reduceres til et blot og 
bart Pengespørgsmaal. 
Mærkelig nok findes i samme Nummer af 
yNature* et Referat af et i Londons meteoro- 
logiske Selskab af Henry Harries holdt Foredrag 
om Oprindelsen til Vejret over de Britiske Øer 
sidste Halvdel af Oktober 1882. —Fore- 
draget er udførligere refereret it senere Num- 
i den 
mer (3lte Decbr.), ligesom det ogsaa i Uddrag 
har gjort sin Runde gjennem flere meteorologi- 
ske Tidsskrifter. 
daglige synoptiske Karter (af samme Slags som 
Forfatteren har konstrueret 
de, der findes hver Dag 1 Kristianiaavisen Mor- 
genbladets Aftennummer) omfattende hele det 
nordlige Stillehav for Tidsrummet! 26de Sep- 
tember til 10de Oktober 1882, og med Be- 
nyttelse af tilsvarende Vejrkarter for Nordame- 
rika, Atlanterhavet og Europa har han for før- 
ste Gang kunnet forfølge et og samme Hvirvel- 
centrums Fremadskridning helt fra de Fillipin- 
ske Øer tvers over Stillehavet, Nordamerika og 
Atlanterhavet lige til Europa. 
ende Kart er dette mærkelige Hvirvelcentrums 
Paa mnedenstaa- 
Bane optrukket, idet der er afsat et Punkt med 
tilhørende Datum og Barometerstand paa det 
Sted, hvor Centret hver Morgen Kl. 8 betandt 
sig. 
