gen vilde støtte denne nye Institution. Direk- 
tørerne for ,Banque de France" og ,Credit fon- 
cier* var ligeledes gunstig stemte derfor. Det 
vil saaledes ikke vare længe, førend man har 
Institutionen grundet og støttet med de nødven- 
dige Midler. 
G. A. Guldberg. 
Om Alkohol, Fuselolje og Brændevin. 
Af Jac. G. Otto. 
Alkohol eller — som den i daglig Tale 
kaldes — Spiritus danner sig ved Gjæring af 
sukkerholdige Vædsker. der 
direkte lader sig bringe 1 alkoholisk Gjæring, er 
Den Sukkerart, 
det saakaldte Druesukker, og selve Gjæringen 
bestaar i, at Druesukkeret omdannes til Alkohol 
og Kulsyre under Paavirkning af en egen Slags 
Sop (Ølgjær). 
sukkeropløsning *) faaes foruden Kulsyren, der, 
Ved Gjæring af en ren Drue- 
da den er en Gasart, gaar sin Vei, en Vædske, 
som indeholder Alkohol og ganske smaa Mæng- 
der af to andre Stoffe (Glyserin og Ravsyre):; 
ved Destillation af denne Vædske erholdes ren, 
mere eller mindre vandig Alkohol. Anderledes 
stiller Forholdet sig, naar man — som altid i 
Praxis — ikke sætter en ren Druesukkeropløs- 
ning i Gjæring, men benytter en Vædske dertil, 
der foruden Druesukker indeholder hel Del 
andre Stoffe. En saadan Opløsning kaldes Mæsk 
og erholdes ved egne Processer af Potetes, Korn, 
Druer o.s.v. — Ved Destillation af en 
Mæsk faaes en alkoholholdig Vædske, der kaldes 
Brændevin og fører forskjellige Navne efter Raa- 
en 
saadan 
materialet, saaledes Potetesbrændevin, Kornbræn- 
devin, Cognac (Vinbrændevin), o.s.v. Det eien- 
dommelige ved Brændevine er, at de foruden 
Alkohol og Vand ogsaa indeholder en liden Del 
andre Stoffe, som har dannet sig ved Gjæringen 
at Mæsken og paa Grund af sin Flygtighed er 
gaaet med ved Destillationen. Disse Gjærings- 
produkter, der er forskjellige efter det til Frem- 
stilling af Mæsken benyttede Raamateriale, er 
det, som man sædvanligvis kalder Fuseloljer. 
Nogle af disse udmærker sig ved en modbydelig 
Lugt og Smag, saaledes Fuselen af Potetes- og 
Ex. Vinfuselen 
Kornbrændevin, andre som f. 
*) Man maa af Grunde,'som her ikke kan nærmere 
udvikles, altid tilsætte lidt Mineralsalte for at faa 
en fuldstændig Gjæring istand. 
| 
lugter og smager godt og meddeler de Brænde- 
vine, hvortil de hører (Cognac) samme værdi- 
fulde Egenskaber. 
Det er nu almindelig antaget, at de Fusel- 
oljer, der karakteriseres ved de ovennævnte ube- 
hagelige Fiendommeligheder, skulde være sær- 
deles giftige, og at derfor selv en liden Mængde 
af dem i sædvanligt Brændevin skulde bevirke 
de bekjendte Følger af at tage formeget til sig 
af den Vare. Resultatet af denne Antagelse 
har været, at man har bestræbt sig for at for- 
bedre Brændevinsfabrikationen derhen, at den 
ved Gjæringen dannede Fuselolje fjernes, og man 
er virkelig ogsaa ved de nyere Destillationsap- 
parater kommen saavidt, og under enhver Om- 
stændighed kommer der nu sjelden i Handelen 
Brændevine, der indeholder mere end nogle Ti- 
Den største Gehalt 
ra ” - 
Forf. har seet er 2 %9; men denne indeholdtes 
endedeles Procent Fusel. 
i raat Potetesbrændevin, der ikke gaar 1 Han- 
Det er 
en bekjendt Sag, at man kan blive beruset og 
delen uden at være renset. imidlertid 
faa de samme ubehagelige Eftervirkninger af 
alt Slags Brændevin, selv det reneste Vinbræn- 
devin, saa det er klart, at dette ikke alene kan 
skyldes Fuseloljerne. Det er ogsaa videnskabe- 
lig bevist, at absolut ren Alkohol er en Gift 
og det endog en temmelig heftig Gift, saa Fu- 
seloljernes Virkninger under ingen Omstændig- 
heder kan gjøre sig anderledes gjeldende end 
ved at forstærke det 
(Skadelighed). — Naar 
den ringe Mængde, hvori de forekommer i Nu- 
rene Brændvins Giftighed 
man imidlertid betænker 
tidens godt rensede Brændevime, synes det dog 
paa Forhaand temmelig urimeligt, at de skulde 
være af nogen nævneværdig Betydning for den 
af disse frembragte Rus og den derpaa følgende 
Slappelse; men dette har desuagtet som sagt 
været og er endnu almindelig antaget. 
Før jeg imidlertid gaar over til nærmere 
at belyse Spørgsmaalet om Fuscloljernes Skade- 
lighed eller Uskadelighed i den Mængde, hvori 
de forekommer 1 sædvanligt Brændevin, skal jeg 
forudskikke nogle Bemærkninger om den rene 
vandige Alkohols (rent Brændevins) Virkninger 
paa Dyre- og Menneskeorganismen. 
Smaa Mængder fortyndet Alkohol virker 
kun svagt irriterende paa Maveslimbinden og 
frembringer derved en rask og rigelig Afsondring 
be- 
af Fordøielsesvædske, hvorved Fordøielsen 
