Troeslærdomme analoge med dem i FEpidaurus. 
Endnu den Dag idag imdbilder Hinduerne sig, 
at Englænderne dræber Hundene for at komme 
i Besiddelse af et uforligneligt Middel, der skal 
indeholdes i disse Dyrs Tunge. Dette Middel 
kalder de Amarita. Om den hellige St. Rocus 
fortælles der, at han, med den Balsom, som 
dryppede ned af hans Hunds Tunge, skal have 
helbredet mange syge. I Portugal, Frankrige, 
Skotland gjælder Hundens Tunge som et sikkert 
Lægemiddel. Efter Bibelens Beretning lod den 
fattige Lazarus sine Bylder slikke af de herre- 
løst omløbende Hunde, og 1 de lavere Lag af 
det tyske Folk lader man endnu den Dag idag 
Hundene slikke Saarene, for at de kan læges 
hurtigere. I Bøhmen lader man endog de ny- 
fødtes Ansigt slikkes af Hunde, for at give dem 
et skarpt Syn. I Armenien troede man fordum 
paa Tilstedeværelsen af Guddomme, der nedstam- 
mede fra Hunde, og hvis Forretning det var paa 
Slagmarkerne at slikke de Saarede. I en Scene 
af Aristophanes ser man Plutus i Æseulaps 
Tempel under den velgjørende Virkning af to 
tykke Slangers Slikken atter at faa sit Syn tilbage. 
Saa udbredt var hin Tro over Størstedelen af 
den gamle Verden. Humboldt. 
Menneskets Alder og Herkomst i Amerika 
og Europa. Tfølge den berømte engelske An- 
thropolog Professor Flower har det indviklede 
Problem, fra hvilken Del af den gamle Verden 
Amerikas Folk nedstammer, tabt sin Betydning, 
efterat man har opdaget, hvor langt tilbage i 
Tiden Menneskene i Amerika gaar, maaske lige- 
saa langt tilbage som Europas Beboere. Åsiens 
Folk kan derfor ligesaa godt nedstamme fra 
Amerika som omvendt. Under disse Omstæn- 
digheder kan man naturligvis ikke længere af 
asiatiske Folks problematiske Vandringer til A me- 
rika. drage Slutninger angaaende amerikanske 
Kulturers Afhængighed af asiatiske. Men lige- 
saa uvist er det, om Europas Folk nedstammer 
fra Asien, tvertom, Professor Schrader paastaar, 
at han, tvertimod sin tidligere Mening (som 
endnu var afhængig af den traditionelle Fore- 
stilling, at Udgangspunktet for hele Menneske- 
heden er at søge i Asien) finder, at de indo- 
germaniske Folks Oprindelse snarere bør søges 
i Vest end i Øst. Med denne Udtalelse af den 
erfarne og forsigtige Forsker for Øie vilde det 
være urigtigt paa Videnskabens nuværende Stand- 
punkt at knytte altfor vidtgaaende Slutninger 
saavel til Hypothesen om de europæiske Folke- 
slags Oprindelse fra Åsien som til de ameri- 
kanske Folkeslags Oprindelse fra Asien. 
63 
Litteratur. 
Dr. J. C. Holm: Veiledning til Brugen 
af Bad ved offentlige Anstalter og i Hjemmet. 
Christiania 1885. Cammermeyer. 40 pp. 8vo. 
Pris 40 Øre. 
Denne lille velskrevne Bog giver os en udmærket 
Veiledning i Anvendelsen af Bad, ligesom den paa 
en fortræffelig Maade fremhæver disses Betydning 
for Helbreden og for Beskyttelse mod Sygdomme. Man 
maa paa det bedste anbefale Bogen, der ikke bør 
mangle 1 noget Hus eller Familie, den være sig fat- 
tig eller rig. 
Aarbog for Norsk Foreming for Sund- 
hedspleie 1885. Udg. ved Læge G. E. Bentzen. 
Kristiania. Cammermeyer. Kr. 1.50. 
Der blev ifjor i Kristiania stiftet en Forening 
for Sundhedspleie, hvis Formaal er at arbeide for 
Udbredele af Kundskab om og Sans for Sundheds- 
pleie og efter Omstændighederne saavidt muligt at 
forberede og fremhjælpe Forbedringer i Sundheds- 
væsenet. Foreningen virker ved Foredrag, Diskus- 
sion, Udbredelse af Skrifter og paa anden Maade, 
Der kan vel blot 
være en Mening om, at en saadan Forening vil kunne 
stifte stor Nytte, saa man maa hilse dens Dannelse 
der er sandelig ogsaa en vid Arbeids- 
Uagtet Sundheden er en af de koste- 
ligste Goder, syndes der dog dagstøt mod dens aller- 
som maatte findes hensigtsmæssig. 
med Glæde:; 
mark for den. 
simpleste Forskrifter; hvor ofte ser man ikke, hvor- 
ledes der med Hensyn til vore Boliger, Klædedragt, 
Fødemider 
til mange Ting, saasom Moden, Bekvemmeligheden, 
0. s. Vv. først og fremst tages Hensyn 
Smagen, der dog sandelig ligeoverfor Sundheden 
burde komme i anden Række. 
Bent- 
Om Badeindretninger i private Huse og for 
Aarbogen indeholder følgende Foredrag: 
zen: 
Arbeiderbefolkningen (M. 10 Træsnit); Ingeniør Hol- 
ter: Om Luft og Varme i vore Boliger; Dr. E. Bull: 
Om vore Fødemidler og vor Levemaade i deres For- 
hold til Ernærings- og Fordøielsesforstyrrelser. Disse 
tre Foredrag'er meget belærende og populært skrevne 
de omhandler Ting, som enhver burde interessere 
sig for. De er at faa tilkjøbs særskilt for 50 Øre 
Stykket. Ved Udgangen af 1885 talte Forenin- 
gen 173 Medlemmer, et Antal, der, naar hensces 
til den ringe Aarskontingent, ? Kr., er altfor 
lidet; ved at melde sig ind i Foreningen vil man 
støtte en god Sag — og kan man ved at følge de 
Forskrifter for et sundt Levnet, som der gives, blot 
en Gang imellem undgaa en, selv den simpleste Syg- 
dom, saa har man jo sin Kontingent igjen med 
Renter. 
Jac. G. Otto: Fysiologiske Undersøgelser 
over Alkohol, Fuselolie og Brændevin. Kr.a 
1886. Cammermeyer. 66 p. 8vo. Pris Kr. 1.50. 
Dr. Hans Reusch: Kortfattet Geografi. 
Kr.a 1885. TI Kommission hos Aschehoug & 
Jo. Pris 30 Øre. 
