100 kg. Is for 20 Øre. 
ninger vil holde Stik, faar Erfaringen vise. 
Hvorvidt disse Bereg- 
Som tidligere nævnt er ogsaa Svovlsyrling 
og Æter (Nafta) praktisk anvendbare til Isfa- 
brikation. Den før omtalte Carré har konstrueret 
Ætermaskiner, og man har baade engelske og 
Alle disse Ma- 
skiner benytter Kondensation; de har imidlertid 
franske Svovlsyrlingsmaskiner. 
ikke vist sig saa fordelagtige som Åmmoniak- 
maskiner. 
Endelig har vi at betragte den Sdie Me- 
thode, man kan benytte for at frembringe lav 
Temperatur, nemlig Udvidelse af komprimerede 
Gasarter. Naar en Gasart komprimeres, stiger 
ved Udvidelse afkjøles den 
Komprimerer man altsaa en Gasart, af- 
dens Temperatur; 
1gjen. 
kjøler den i komprimeret Tilstand til almindelig 
Temperatur, og lader den derpaa udvide sig, 
Allerede 
omkring 1850 blev der taget Patent paa Isma- 
kan man frembringe stærk Afkjøling. 
skiner, som benyttede komprimeret Luft. Senere 
er flere forskjellige Konstruktioner bleven- fore- 
slaaet og tildels ogsaa benyttet; men den eneste, 
som har vundet nogen større Udbredelse er 
Windhausens Maskine. Denne bestaar af den 
saakaldte Kompressionsceylinder, et stort 
eylinderformet Kar, hvori der bevæger sig et 
Un- 
der Stemplets Bevægelse frem og tilbage bliver 
Stempel, som drives af en Dampmaskine. 
den atmosfæriske Luft afvekslende indsuget i 
Oylinderen og komprimeret. 
Luft ledes ind i 
Kjøleapparatet, som bestaar af en Række 
Rør, der beskylles af koldt Vand, og derfra 
videre til Expansionscylinderen, hvor den 
Den komprimerede 
fra Kompressionseylinderen 
atter udvider sig. En saadan Maskine er op- 
stillet i Merz's Bryggeri i New Orleans, hvor 
den hovedsagelig benyttes til Afkjøling af Kjæl- 
derluften. Den kan i hver Time levere 4000 
Kubikmeter Luft af — 4009 til < 7009 Tem- 
peratur, eller 300 til 400 kg. Is. Til Isfa- 
brikation kan Koldluftmaskinerne ikke paa nogen 
Maade konkurrere med de foregaaende; derimod 
er det nok muligt, at de kan være fordelagtige 
som Luftkjølere. 
Tidligere havde al kunstig dannet Is den 
Mangel, at den ikke var 'vandklar og haard 
som den naturlige; den havde et porcellænagtigt 
Dette 
skriver sig fra den 1 alt frisk Vand opløste 
Udseende og var mere eller mindre mør. 
Sker 
Isdannelsen i lukkede Kar, kan denne Luft ikke 
Luft, som under Frysuingen skilles ud. 
slippe bort og danner da en Uendelighed af 
smaa Blærer i Isen, som derved bliver ugjen- 
nemsigtig. I den senere Tid har man imidler- 
tid lært at fremstille Isen ligesaa krystalklar og 
smuk som den naturlige. Manu opnaar dette 
ved at benytte destilleret Vand; ved Destillatio- 
Man 
hertil konstrueret særskildte Destillationsappa- 
Ved 
det 
samme ved at fylde Vandet 1 et stort aabent Bas- 
Luft 
Frysningen gaar altsaa for sig paa 
nen bliver nemlig Vandet luftfrit. har 
rater, som anbringes paa selve Maskinen. 
Windhausens Koldluftmaskine opnaar man 
sin og lade den kolde stryge hen over 
Overfladen; 
samme Maade som i Naturen 
Lidt om limnæerne”). 
Af stud. med. Z. Aug. Hoyer. 
Blandt lungesneglene har vi en meget ud- 
bredt og temmelig artrig slægt, der heder lim- 
næa, et navn, hvortil vi på norsk ikke har 
noget tilsvarende, men som på dansk gjengives 
med de forøvrigt intetsigende benævnelser: mose- 
snegle eller damsnegle. 
Som navnet (af det græske Åtuvn — sø) 
antyder, findes disse dyr i vandet, men der på 
Medens 
således nogle eller snarere de fleste forekommer 
lokaliteter af høist ulige beskattenhed. 
i stillestående mindre vandsamlinger, især små 
tjern eller damme, med mudret bund og frodig 
plantevækst, foretrækker andre flydende vand, 
væsentlig mindre elve eller bække med ikke alt- 
for stærk strøm; nogle holder til i større søer 
med klart vand, sandet eller stenet bund med 
sparsom vegetation, andre findes næsten uwde- 
lukkende i små pytter, grøfter o. lan., som ofte 
kan være næsten gjenvoksede af planter. Som 
vi senere nærmere skal høre, har vi en 
hel del 
vandsamlinger, om end deres ydre form derved 
Også 
arter, der findes omtrent i alle slags 
undergår forandringer, som nølere skal omtales. 
Som ovenfor berørt har denne slægt en stor 
udbredelse, og der er kun få lande eller land- 
strækninger (d. eks. enkelte dele af Sydamerika), 
der ganske er blottede for limnæaarter. Fra 
*) Foredrag holdt i den naturhistoriske forening i 
Kristiania 8 Marts 1886. 
