et interessant Sidestykke til, at der endnu eksi- 
sterer Brachiopoder (Arten Lmqula), Skorpioner 
og Kakerlakker, der skriver sig fra Silur. 
Det dybeste Borehul findes for Tiden ved 
Sehladebach i OQOmegnen af Merseburg. Det 
naaede i Begyndelsen af 1885 en Dybde af 
1392 m.; paa Bunden fandt man en Temperatur 
af 490 OC. ved Hjælp af et i Borestangen indsat 
Glasrør, der var fyldt med Kviksølv, hvoraf en 
Del kunde flyde ud ved højere Temperatur, som 
altsaa kunde bestemmes af den udflydte Kvik- 
sølvmængde. Saafremt Temperaturen tiltog sta- 
dig, jo længere man kom ind 1 Jordens Indre, 
vilde man i 3000 m. Dybde finde 1000 C. 
Denne Boring, som foretages paa Statens Be- 
kostning, drives 1 Schladebach med Diamantbor 
og Vandskyllen. Forøvrigt har man ogsaa ved 
andre Boringer allerede naaet en betydelig Dybde 
f. Eks. i Lieth ved Elmshorn i Holsten 1838 m. 
og i Uuseburg ved Strassfurt 1293 m. 
Humboldt. 
Omskiftelser i Fortidens Klima, Nord- 
Amerika. TI ,Naturen* No. 2 for 1885 findes 
en Opsats ,En varm Periode under Istiden*, 
hvor en saadan paavises at have fundet Sted, 
foruden i Danmark, ogsaa 1 Schweiz og England. 
Som Tillæg hertil kan af en Afhandling ..The 
history of Lake Bonneville, by Mr. G. K. Gil- 
bert* (Second annual report of the U.S. geo- 
logieal survey 1882) anføres: Lake Bonneville 
har man kaldt den Sø, som engang indtog Vest- 
Utahs Ørkenbassin. Søens Historie er følgende: 
Først var Vandstanden lav, og Søen indtog, 1 
Lighed med den store Saltsø nutildags, alene en 
begrændset Del af Bassinets Bund. Derpaa steg 
Vandet gradvis og udbredte sig med en Maksi- 
mumsdybde af vel 1000 Fod over et Fladerum 
af Størrelse som det, Lake Huron nu indtager. 
Saa sank Vandet, og Søen aftog, ikke alene i 
Størrelse men forsvandt aldeles efterladende sig 
en Flade end mere trøstesløs end den store Salt- 
søs Ørkener nutildags. Men saa hævede Van- 
det sig atter, steg end høiere end før og flød 
endelig udover Bassinet 1 dettes nordlige Hjørne, 
idet det afgav en Biflod til Columbiafloden. En- 
delig kom en anden Tilbagegang, og Vandet 
svandt ind, indtil der, saaledes som nu, blot var 
igjen Saltsøen og to mindre Søer. Som Udtryk 
for Klimaet angiver disse Forandringer, at der 
var to Tidsrum med stor Fugtighed — og des- 
uden med ualmindelig Kulde. Disse to Tidsrum 
adskiltes ved et Mellemrum, i hvilket Klimaet 
var særdeles tørt, og foran hvilket der gik en 
klimatisk Periode, som lignede den nuværende. 
Den første Fugtighedsperiode var den længste; 
den anden, som foraarsagede Vandets Overstrøm- 
men, den mest intense. Det er ved Studiet af 
de gamle Strandlinjer i Saltsøens Omgivelser. at 
78 
Mr. Gilbert er kommet til dette Resultat. Den 
høieste Strandlinje ligger 1000 Fod over Salt- 
søens nuværende Vandflade. 
T. Ch. Thomassen. 
Litteratur. 
H. Molm: Die Strømungen des europæ- 
ischen Nordmeeres.  Petermann's Mitteilungen. 
1885.  Ergånzungsheft No. 79. 
I nærværende Afhandling har Prof. Mohn givet 
en foreløbig Oversigt over de Resultater, som han 
er naaet frem til ved sin Bearbeidelse af og sine 
Studier over det oceanografiske Observationsmateriale 
fra den Norske Nordhavsexpedition. Det er fuld- 
stændig nye Betragtningsmaader, som her for første 
Gang forelægges Offentligheden. . Forfatteren har 
nemlig forsøgt at anvende de samme Principer for 
Klargjørelsen af Bevægelserne i Havet, 
almindeligvis benyttes ved Studiet af de atmosfæriske 
Bevægelser, og som Forfatteren selv sammen med 
Prof. Guldberg i det bekjendte Verk Ætudes sur les 
mouvements de har været en af de 
første Banebrydere for. Gjennem Opstilling af ma- 
thematiske Udtryk for Virkningen af de forskjellige 
som nu 
Uatmosphere 
Faktorer, som maa antages at have væsentlig Be- 
tydning for Vandbevægelsernes Opkomst og deres 
Vedligeholdelse, viser han, hvorledes Lufttrykkets nor- 
male Fordeling, de fremherskende Vinde, Havbundens 
Konfiguration, Forskjellighederne i Havvandets Salt- 
gehalt og Temperaturforhold og meget andet, som 
man ikke tidligere har lagt tilbørlig Vegt paa, under 
bestemte Former kan frembringe Strømsystemer, der 
ved første Øiekast i sine Detaljer tør synes temmelig 
Det er et Indblik i Havets Mekanik, vi 
her faar, og vi er vis paa, at Forfatterens Hoved- 
afhandling over dette Emne, hvilken efter Forlydende 
rimeligvis endnu i indeværende Aar vil udkomme 
som en Afdeling af den Norske Nordhavsexpeditions 
Generalberetning, imødesees med Længsel af den 
videnskabelige Verden, der her venter at finde en 
regelløse. 
endnu mere indgaaende Udredelse af det europæiske 
Nordhavs interessante Strømforhold gjennem Anven- 
delsen af den dynamiske Undersøgelsesmethode, som 
Forf. med saa meget Held har slaaet ind paa. 
ASS. 
S. Fritz: Undersøgelse af nogle Hovedtræk 
for Vandbevægelserne og lisforholdene % de nord- 
polare Farvande, med særligt Hensyn til de 
grønlandske Forhold. Med 6 Tavler. 85 Pag. 
stor 8vo. Kjøbenhavn 1885. C.W.Stincks Bog- 
handel. 
Interessen for oceanografiske Studier synes i de 
senere Aar at have taget et mærkeligt Opsving. Flere 
Lande har udsendt kostbart udrustede videnskabelige 
Fxpeditioner for at udforske Havets fysiske Forhold. 
Fremragende Videnskabsmænd, som f. Ex. de for ikke 
lang Tid siden afdøde bekjendte tyske Oceanografer 
Boguslawski og Zöppritz og nu senest Mohn, har 
gr 
