giftigere end Potetesfuselolje og adskillig giftigere 
end Kornfuselolje, saa ovenstaaende Antagelse, 
at Potetesfuseloljens Virkninger er lig Amylal- 
koholens ikke ganske holder Stik, om end heller 
ikke Forskjellen er saa særdeles stor. 
Hvad der imidlertid er et Faktum af bety- 
delig Vigtighed er, at saavel Potetes- som 
Kornfusel er adskillig giftigere end ren 
Alkohol, og det er paa Grund af dette Fak- 
at 
almindeligt Brændevin i 
tum, at man almindelig mener, selv smaa 
Mængder Fuselolje 1 
betydelig Grad bidrager til at dettes 
Skadelighed. 
For at undersøge dette Forhold, kan man 
forøge 
gaa frem paa to Maader. Saavel ren vandig 
Alkohol som Fuselolje nedsætter Blodtempera- 
turen hos et varmblodigt Dyr, og den sidste 1 
et langt stærkere Forhold end den første. Gaar 
man ud fra, at Temperaturnedsættelsen staar 1 
et direkte Forhold til Skadeligheden, 
altsaa i den Temperaturnedsættelse, der foraar- 
vil man 
sages af en vis Mængde Brændevin, have et 
Maal for 
skaffe sig Rede paa, om en større eller mindre 
sammes Giftighed og kan saaledes 
Gehalt paa Fusel i værsentlig 
Dette er 
men denne er baseret paa det ikke beviste 
Grad forøger 
Brændevinets Virkninger. den ene 
Vei: 
Fundament, at Temperaturnedsættelsen 
direkte Forhold til Skadeligheden. 
Maade erholdte Resultater 
leres, og dette gjøres ved 
staar 1 
De paa denne 
kontrol- 
at undersøge, hvor 
Frosk, der 
Brændevin, 
maa derfor 
lang Tid der medgaar, mden en 
slippes ned i vedkommende dør. 
Ved en simpel Beregning kan man da gjøre de 
ad disse forskjellige Veie erholdte Resultater 
sammenlignelige, og det viser sig saa, at de 
stemmer overens. 
Anstiller man saadanne Forsøg med Blan- 
dinger af ren Alkohol, Vand og Fuselolje, vil 
man finde, at denne sidste først ved en Gehalt 
af over 4 pCt. i væsentlig Grad vil forstærke 
den rene, vandige Alkohols Virkninger i oven- 
nævnte Retninger (Temperaturnedsættelse og Ti- 
den for Dødens Indtrædelse). Det er derfor al 
Sandsynlighed for, at Fuselen i den Mængde, 
hvori den forekommer i sædvanligt Brændevin, 
ingen Betydning har for den deraf frembragte 
Rus og den derpaa følgende Slappelse*).  Hvor- 
*) Det kan muliegvis tænkes, at der kan gjøre 
82 
| 
vidt Fuselgehalten kan have nogen Indflydelse 
paa den kroniske Alkoholisme (Drikkesyge) er 
et andet Spørgsmaal, som ikke paa nogen Maade 
er afgjort. 
Nu er det imidlertid sikkert, at de forskjel- 
lige Brændevinssorter besidder en meget forskjel- 
lig Grad af Skadelighed. 
den daglige Erfaring viser, og noget som ogsaa 
Dette er noget, som 
ligetil fremgaar af Forsøg, hvis man paa før- 
nævnte Maade anstiller saadanne med en Del 
Brændevime. Dette kan imidlertid ikke ligge i 
Fuselgehalten'"; thi denne er i Nutidens godt 
rensede Brændevine altid minimal, men maa 
altsaa athænge af forskjellige Tilsætninger, som 
ikke er 
man endnu istand til at definere eller 
paavise. Det følger heraf, at man ved Under- 
søgelse af Brændevine ikke kan gaa frem paa 
den sædvanlige Maade — paavise et eller andet 
skadeligt Stof — men direkte maa undersøge 
De for- 
skjellige Forsigtighedsregler og Forsøgsbetingelser, 
Virkningen af vedkommende Brændevin. 
som hører til ved saadanne Eksperimenter, kan 
ikke 
det kun kommer an paa'at faa et almindeligt 
Overblik. 
selvfølgelig nærmere beskrives her, hvor 
Vieflotten i Gudbrandsdalen. 
Af Dr. Hans Reusch, 
Naar en Fjeldskrænt gaar ned i Havet 
eller en Sjø, ophobes Sten, Grus og Sand, som 
i Tidernes Løb føres ned ad Skraaningen, ved 
dens Fod. Her danner sig gjerne en flad Strand- 
bred, en Fjære. 
Forandres nu det indbyrdes Forhold mellem 
Vandfladen og Fjeldet saaledes, at det sidste 
stiger i Forhold til Vandets Overflade, kommer 
Fjæren til at mærke den gamle Vandstand. 
Betragter man den paa Afstand, tegner den sig 
som en Linje, en saakaldet gammel ,Strand- 
linje* langs Fjeldsiden. Foruden denue Slags, 
af løst Materiale bestaaende, Strandlinjer er der 
en anden Slags, som kaldes Strandlinjer 1 fast 
Fjeld. Disse er fremkommen ved, at der i en 
tidligere Vandstands Høide er tæret en Fure i 
selve Fjeldsiden. Dannelsen af saadanne Furer 
maa nærmest antages at skyldes Bølgeskvulpet, 
der gnaver og bryder paa Fjeldet. 
sig en stærkere Indflydelse gjældende paa Nerve- 
systemet ved større Fuselgehalt; men dette er 
hidtil umuligt at undersøge. 
