Sekunder.  Fikseringsbadet er ogsaa det samme, 
kun er Opløsningen stærkere. Derefter vaskes 
Negativet i koldt Vand, og her er en af Papir- 
pladernes Fordele, idet de ikke som Glaspladerne 
behøver at ligge næsten en halv Time i rindende 
Vand; det er nemlig tilstrækkeligt at vaske demi5d 
til 6 Vand. Efter endt Vaskning lægges Papiret 
med Belægsiden mod en ven Glasplade og stilles 
hen at tørre. Naar Papirnegativet er tørt, flak- 
ner det fra Glasset, og Papirets Rette viser nu 
en overordentlig glat Overflade, hvorpaa Billedet 
er tegnet med sorte lyspartier, og Skyggerne 
hvide som et almindeligt Negativ, kun er det 
meget tydeligere, og her har man en anden 
Fordel ved Papiret, at det næsten er unødven- 
digt at tage en Prøvekopi for at forvisse sig om 
Billedets Kvalitet. For nu at tage Kopier fra 
dette Negativ maa det gjøres gjennemsigtigt, 
og det sker da ved at smøre Kastorolje — jeg 
har ogsaa hørt Vasilm anbefale — paa Papir- 
bladets Vrangside, hvorpaa det presses med et 
varmt Strygejern, og den overflødige Olje fjer- 
nes, og nu er det færdigt til at gaa i Kopi- 
rammen, som i Bunden maa have en klar Glas- 
plade. Papirpladerne kopierer snarere hurtigere 
end Glaspladerne. Papirpladerne har gjort det 
muligt at konstruere en enkelt Pladeholder, der 
tillade 24 Eksponeringer, idet en lang Papir- 
strimmel er anbragt om en Rul, af hvilken den 
afvikles og efter Eksponeringer igjen opvikles 
paa en anden Rul. En saadan Holder er dog 
endnu taalelig dyr. 
Endelig har vi at omtale Prisen, og her 
er det da ikke den mindste Fordel med Papir- 
pladerne, at de ikke koster stort mere end det 
halve af Glaspladerne.  Betænker man nu, at 
der endnu kun er et Patent og at kun et Fir- 
ma — ialfald her i Amerika — fabrikerer disse 
Plader, saa er det let at forudsige, at de inden 
ikke lang Tid vil blive endnu betydeligt billigere. * 
[Dette Negativpapir er forresten ogsaa godt 
kjendt i Europa, om det end ikke her synes at 
have faaet den Udbredelse, som 1 Amerika. Det 
følsomme Belæg er Bromsølv, der er emulsione- 
ret med Kollodium eller Gelatin. Udg.] 
Forsøg over den hensigtsmwæssigste Belys- 
mng af Kystfyre. I mere end et Aar er der 
nu anstillet talrige Forsøg herover i England, 
idet man har sammenlignet Olje, Gas og elek- 
trisk Lys. Resultatet er blevet, som man vel 
kunde tænke sig paa Forhaand, at det elektriske 
Lys har vist sig de andre overlegent 1 al Slags 
Veirlig. Gaslys og Oljelys er omtrent lige gode. 
Paa Grund af de med det elektriske Lys for- 
bundne større Omkostninger vil man imidlertid 
beholde Oljebelysningen ved de fleste Fyre og 
kun anvende det elektriske Lys paa de vigtigste 
Punkter. 
95 
Smørbønnen. Allerede længe har man 
kjendt det aføSmørbønnen fremstillede Fedt. Pi- 
neytalgen eller Malabarfedtet, men først nu er 
selve Bønnerne blevet bragt i Handelen. De er 
Frøet af en Plante, der tilhører en i tropisk 
Asien voksende Familie, Ptpterocarpeæ (samme 
Orden som Thebusken, Violen, Reseda), der, som 
Frø- 
erne indeholder mmgen Aøggehvide; det er deres 
knuste Kim, som bringes i Handelen. Omtrent 
Halvparten af denne bestaar af et grøngult Fedt 
der hurtig bleges 1 Lyset; det har en behagelig 
balsamisk Lugt og lader sig let overføre til 
Sæbe. Den af Fedtet udskilte Fedtsyre har et 
temmelig høit Smeltepunkt (569). Det 
et udmærket Stof til Sæbe- og Lysfabrikation. 
Humboldt. 
Navnet antyder, har storvingede Frugter. 
leverer 
Blækplanten. T Nygranada vokser en Plante, 
Coriaria thymifolta, hvis sorte Saft bruges uden 
videre som Blæk. 
været kjendt i Spanien, og man har der endog 
anordnet, at alle offentlige Dokumenter skal skri- 
dette Planteblæk, det ved et 
Forlis havde vist sig, at det langt bedre taaler 
Søvandets Indvirkning end almindeligt Blæk. I 
Begyndelsen er Skriften rødlig men bliver snart 
aldeles sort. — En nærstauende sydeuropæisk Art. 
UC. mystifolia, som man har forsøgt at indføre 
som Prydvækst 1 Tyskland, men som ikke taaler 
Klimatet, bliver i Sydeuropa brugt til Garvning 
og til at farve sort. Humboldt. 
Denne Egenskab har længe 
ves med efterat 
Vor Landsmand, Hr. Leonhard Stejneger, der 
er ansat i Washington som Assistant Curator ved 
Nationalmuseets Fugleafdeling, udfolder som saadan 
en rig videnskabelig Virksomhed. Af hans Arbeider 
skal her omtales et Par. Som det vil være ,Natu- 
rens* Læsere bekjendt af Hr. Stejnegers egne inter- 
essante Skildringer til dette Blad, har han foretaget 
en Forskningsreise til Kamtschatka, fra hvilken Re- 
sultaterne nu foreligger for Fuglenes Vedkommende: 
Results of ornithological eæplorations tn the Commander 
Tslands and Kamtschatka (Bull. of the U. 8. National 
Museum Nr. 29), et Verk paa 400 Sider med S pragt- 
fulde farvetrykte Plancher, hvor Forf. beskriver ikke 
mindre end 140 af ham samlede eller observerede 
Arter. Desuden har Hr. Stejneger forfattet mere 
end Halvdelen af Fuglebindet i ,7he Standard Na- 
tural History*, en storartet videnskabelig-populær 
illustreret Naturhistorie i seks Bind, skrevet af en hel 
Række Specialister og udgivet i Boston af Cassino 
&Co. Foreliggende Bindom Fuglene indeholder Viden- 
skabens seneste Resultater, og adskilligt 
originalt Arbeide fra Hr. Stejnegers Haand deri. 
der er 
