Hr. Redaktør! 
I Mainummeret af ,Naturen* finder jeg et 
Referat af en saakaldet ,indgaaende Kritik*, som Dr. 
Brunchorst skal have givet af min Afhandling: , Bi- 
drag til Aløernes phy siologiske Anatomi*, der foran- 
lediger mig til nogle Bemærkninger, som turde være 
saameget mere berettigede, som, saavidt jeg ved, 
intet andet Referat af min Afhandling er given paa 
norsk. Det er at haabe, at Referatet ikke er skrevet 
af Foredragsholderen selv og derved er bleven saa 
utilfredsstillende, som det er, og at altsaa , Kritiken* 
har været bedre end Referatet synes antyde; thi som 
jeg skal vise indeholder det ikke en eneste Sætning, 
der er helt korrekt, og jeg bliver derfor desværre 
nødt til at gjennemgaa hver Sætning af Referatet 
for sig. 
1) ,Han (Brunchorst) paaviste, at -Forf. havde 
søgt at anvende Schwendeners Systemer (mekanisk, 
Assimilations- og Ledningssystem) ogsaa for Algerne, 
skjønt man a priori maatte forstaa, at dette neppe 
uden videre gik an for Algerne, der levede under 
Forhold, som var vidt forskjellige fra de høiere Plan- 
ters. Det har ikke været vanskeligt at ,paavise*, 
at jeg har anvendt de Schwendenerske Ideer; thi 
dette angiver jeg selv i Forordet; hvorvidt man ,a 
priori maatte forstaa*, at dette ikke gik an, er en 
Smagssag. Jeg antog ,a priori", at det gik an og 
har med Opmærksomheden fæstet paa de fra de 
fleste høiere Planter afvigende Livsforhold opstillet 
saamange physiologisk- anatomiske Vævsystemer, som 
jeg fandt hos de undersøgte Alger, uden -at lade 
mig binde af nogle ,a priori* fattede Meninger. 
2) ,Det viste sig ogsaa, at Opstillelsen af det 
mekaniske System var temmelig ubegrundet. Me- 
dens saaledes en Plante som Polytrichum ved Hjælp 
af sit mekaniske System kunde udholde en Vægt 
af 7 kg. pr. mm.? og andre meget mere, havde Wille 
on at en Alge 1 det ysfeste kunde bære 500 gr. 
pr. mm.?* At Polytrichum (som er en Mose) bærer 
mere end Algerne, har jeg ikke benegtet, men kan 
ei indse, at det har med Sagen at gjøre. Alger, 
som besidde mekaniske Celler, f. Eks. Stipes af Fucus- 
Arterne, kunne bære omtrent 900 er. pr. mm? (ei 
500 som B. angiver), medens Aloer, som mangle 
saadanne, f. Eks. Sarcophyllis, bærer. 6 Gange mindre, 
og dette er for mig tilstrækkelig Grund til at kalde 
de Celler hos Fucus, som bevirke dette, for meka- 
niske, uagtet de ei besidde samme Holdfasthed, som 
hos de høiere Planters mekaniske Celler. 
3) ,Systemet for Bøiningsfasthed var ikke som 
hos de høiere Planter anordnet i en perifer Ring, 
men i Midten af Planten, hvorved :der kun opnaae- 
des et Minimum at?! Bøiningsfasthed.* Da Assimila- 
tionssystemet maa have periferisk Leie kunne de 
mekaniske Celler ikke danne en periferisk Ring, men 
maa træde noget tilbage, noget som ogsaa er For- 
holdet hos høiere Planter. Hos Ahnfeltta er ,hele 
det Indre opfyidt af mekaniske Celler*, og en Af- 
bildning viser, at Assimilationssystemet kun danner 
en smal Rand; den 1 Referatet givne Fremstilling 
af min Opfatning er saaledes ukorrekt og misvisende. 
Istedenfor ,et Minimum af Bøiningsfasthed* menes 
vistnok ,mindre Bøiningsfasthed*, som er et rigtigt 
Udtryk. 
4) ,Systemet for Dragningsfasthed derimod, som 
hos de høiere Planter Jaa centralt, var her dels in- 
krusteret, dels anordnet i en Ring nær Periferien.* 
Jeg har tvertimod henført de ,inkrusterede Former* 
til ,bøiningsfaste Konstruktioner* og angivet, at hos 
de ,dragningsfaste* udfylde de mekaniske OCeller 
Midten, eller de danne om et Ledningsvæv skal be- 
skyttes en Ring om dette. 
5) y»Det tykke Slimhylle, der omgiver flere 
Alger, var af Forf. henført til de mekaniske Syste- 
mer, medens andre Forskere havde paavist dets Be- 
tydning for at hindre disse Planters Indtørren.* Jeg 
har tvertimod opført Alger med Slimhylle under en 
Rubrik, som er betitlet: ,Mekaniske Væv eller Ap- 
parater mangle.* At Slimet ogsaa hos endel kan 
tjene til at hindre Indtørring, har jeg el benegtet, 
men dette hindrer ikke, at det ogsaa kan tjene til 
at formindske Friktion mellem Algen og det strøm- 
mende Vand. Forøvrigt leve flere af de nævnte Alger 
med Slimhylle altid under Vand og behøver saaledes 
ingen Beskyttelse mod Indtørring." 
6) ,, Det mekaniske Systems Celler skulde væ- 
sentlig karakterisere sig ved sine tykke Vægge, men 
Forf. havde paa flere Steder 1 sin Bog Lednings- 
celler, der var ligesaa solide.” Jeg bar ikke sagt, 
at Cellernes mekaniske Betydning beror alene paa 
Væggenes Tværsnit, men ogsaa paa deres Hold- 
fasthed, og der er intet som hindrer, at Lednings- 
cellerne ogsaa kunne have tykke og holdfaste Vi æ000, 
men da gjøre de tillige Tjeneste som mekaniske 
Celler. | 
Ærbødigst 
Dr. N. Wille, 
Tillförordnad lårare ved Stockholms högskola. 
Stoekholm, 25de Mai 1886. 
Brevveksling. 
P. H. Der er ingen Tvil om, at det er Flek- 
tricitet, som har bragt de afspikkede Fliser til at 
hænge sig fast paa Væggen. Det har længe været 
bekjendt. at Elektrieitet "kan fremkomme ved Kløyv- 
ning, Skavning og lignende. Allerede Volta angiver, 
at afskaarne Stykker af Tale, Chocolade, Træ, Suk- 
ker o. fl. viser sig elektriske. Naer Træet er fugtigt, 
er det en saa god Leder, at det øieblikkelig taber 
den ved Kløvningen fremkaldte Elektrieitet. 
Henrichsen. 
Hr. H. Mathiesen. Det af Dem d. 10de Septbr. 
f. A. ved Ranheim observerede Fænomen efter Sol- 
nedgangen paa den klare Himmel, er formodentlig 
det samme som det man 1 daglig Tale kalder ,So- 
len drikker Vand*, d. v. s. at Solen gjennem Sky- 
rifter udsender sine Straaler gjennem en dunstopfyldt 
Atmosfære, saaledes at Straalerne bliver synlige ved 
Modsætningen til de Partier af Atmosfæren, der 
ikke bliver oplyst og derfor holder sig mørkere. 
I Deres Tilfælde har der under Horisonten, og alt- 
saa usynlig for Dem, været leiret en Række Skyer, 
der har været Aarsag til Fænomenet; paa Grund af 
Brydningen i Atmosfæren har Straalerne vist sig 
røde paa den blaa (uoplyste) Himmelgrund. 
Ude. 
Hr. H. N. Meningen med den 1 flere af vore 
Aviser omtalte amerikanske Plan at afstænge Sundet 
ved Belle Isle mellem New Foundland og Fastlandet 
er den, at tvinge den nordenfra kommende kolde 
Polarstrøm udenom New Foundland, saaat den ikke 
ved at trænge sig mellem Fastlandet og Golfstrøm- 
men længer skulde hindre den sidste fra at udøve 
en opvarmende Indflydelse paa Luften over de øst- 
lige Stater, hvis Vinterklima som bekjendt er af en 
temmelig barsk Natur. Planen hviler imidlertid paa 
to aldeles feilagtige Forudsætninger. For det første 
er det en bekjendt Sag, at de østlige Staters Vinter- 
kulde ikke skyldes det. kolde Vand udenfor Kysten, 
men derimod de fremherskende nordvestlige Vinde, 
der bringer kold Luft fra det store kanadiske Ind- 
land. Forat Golfstrømmen, selv om den blev ledet 
