Oljepalmens Stamme 20 til 30 Fod høi — 
er ujevn og trevlet; den nedre- Del af den er be- 
sat med gamle, tørre Bladstilke. Henimod Top- 
pen skiller de skraat 1 Veiret stræbende, ti til 
femten Fod lange Blade sig ud; disses fjærformede 
Bladduske bøier sig kun med Spidserne ned i en 
ubetydelig Bue. Mellem Forgreningerne paa den 
nedre Bladstilk skyder Træet sin Blomst, en Dusk 
eller Drue. Af denne udvikler sig derpaa Frugt- 
tappen, der veier 30—35 keg., og, lig et uhyre 
Jordbær, skjuler Oljenødderne. Nødderne selv 
er af Størrelse som Muskatnødder eller Plommer, 
er 1 moden Tilstand orangefarvede og bestaar af 
Kjerne og Kjød, hvoraf det sidstnævnte udgjør 
omtrent en Trediepart af Massen. Træet blom- 
strer fire Gange om Aaret, og herved bliver føl- 
gelig en fire Ganges Høst mulig. 
Dette Træ er rigtignok ikke det smukkeste 
blandt Palmerne; thi den slanke Vifte- og den 
majestætiske Kokospalme har et langt mere glim- 
rende Udseende. Hvad imidlertid Daddelpalmen 
er for Beboerne af Sahara, det er Oljepalmen for 
Negeren, og ikke med Uret kalder han den , Pal- 
mernes Fader*. Den Sorte benytter Bladstilkene 
til deraf at opføre sin Hytte, af det netartede 
Væv under samme forfærdiger han Børster, og 
med Bladene fodrer han sine Faar og Gjeder. 
Palmeoljen anvender han til Tilberedningen af 
sine Spiser, og i Nødstilfælde fortærer han ogsaa 
Palmekjernerne. 
Men hermed er de Fordele, som Oljepalmen 
bringer Afrikas Beboere, ikke udtømt. Det er 
ikke alene Vinpalmen (Raphia vinifera), som le- 
verer ham Palmevinen, men Qljepalmen giver og- 
saa denne forfriskende Drik, hvis Udvinding er 
meget simpel. Man afskjærer nogle Blomster- 
stilke og opsamler den rigelig udstrømmende Saft 
i et Kar. Et seks til otte Aar gammelt Træ 
giver hele fem Uger igjennem daglig 1"/, I. 
Palmevin, en sødsur Vædske, af et melkeagtigt 
Udseende, der ligner Komelk, som er stærkt blan- 
det med Vand. Allerede efter faa Timers For- 
løb gjærer Saften, som da naturligvis virker be- 
rusende. Den, som ustraffet vil nyde Palmevin, 
maa nyde den frisk lige fra Træet. 
Den værdifuldeste Del af Oljepalmen er 
imidlertid Palmeoljen og Palmekjernerne. Af et 
Træs Frugttap vinder man i Gjennemsnit 11. 
Palmeolje, altsaa aarlig ca. 41. Oljens Tilbe- 
redning for Handelen sker paa to Maader og 
kræver kun ringe Møie.  Saasnart Frugterne er 
fuldstændig modne, slaar Negrene dem af med 
Buskknive, hvorpaa den videre Bearbeidelse for 
Størstedelen overlades til Kvinderne. Disse ka- 
ster de opsamlede Frugter i et Kar af Ler eller 
i Jernkjedler, indførte fra Europa, og hvori Nød- 
derne knuses med Jernstempler.  Dernæst bliver 
den bløde Masse blandet med Vand, sat paa en 
svag Ild og kogt under stadig Omrøren. Derved 
afsondrer Oljen sig, medens Frugtkjødets Kjerner 
og Trevler bliver tilbage. Den klare Vædske 
lader man blive kold, fylder Oljen i Ler-Kale- 
basser eller hule Græskar og bringer den saa- 
ledes. til Faktorierne for at sælges. Dette er den 
Fremgangsmaade, man i Øvreguinea og Kamerun 
anvender for at udvinde Palmeoljen. 
Noget anderledes bærer man sig ad ved Kon- 
20, OQgove og Gabun. Her bliver Oljenødderne 
af Negrene nederavede i Jorden, hvor de i hele 
30 Dage underkastes en Gjæringsproces. Massen 
kommer derefter i en Stampe, i hvilken Kjødet 
løsner sig fra Kjernen. Nøiagtig paa samme Vis 
som 1 Øvreguinea foregaar derefter den videre 
Behandling, alene med den Undtagelse, at Palme- 
oljen ikke kommer tilsalgs 1 Kalebasser men der- 
imod 1 Mutetas. Disse Mutetas er lange Bære- 
kurve, der forfærdiges paa den Maade, at man 
lægger to Palmeblade med sine Fjær pa- 
rallelt ved Siden af hinanden og sammenfletter 
overkors de til hinanden vendte Fjær. Kur- 
vens Vægge dannes derved, at man fletter de ydre 
Blade sammen med et af Palmefjær forfærdi- 
get Slags Taug. ,.Men Palmeoljen er dog flyden- 
de!* vil man indvende. Aldeles ikke; det er 
en fast, fedtet Masse, lig Grønsæbe, af mørk oran- 
gegul Farve, med svag viollignende Lugt. I Fak- 
torierne foretager man i Ålmimdelighed endnu en 
Renselsesproces, idet Oljen atter i Jernkjedler ud- 
sættes for Ilden og derefter fyldes paa store Fade, 
som den sorte Bødker straks gjør færdig til For- 
sendelse. 
Den til Furopa bragte Palmeolje har en 
harsk Smag, af hvilken Aarsag den ikke kan ny- 
des. I frisk Tilstand benytter ogsaa Europæerne 
i Afrika den ved Tilberedning af forskjellige Spi- 
ser, hvorved disse skal smage ret behagelig. 
Dette synes imidlertid at være en Smagssag, da 
der findes mange, som ikke liker den. 
De meget haarde Palmekjerner blev tidligere 
ikke anvendte af Negrene, som kun ved indtræ- 
dende Mangel paa Næring kunde bevæges til at 
| fortære dem, men eilers lod man Kjernerne ligge 
ubenyttede. Men for nærværende, da de er blevne 
en efterspurgt Handelsartikel, samler de Sorte 
med megen Iver Palmekjernerne, der 1 store Mas- 
ser sælges til Faktorierne. I Aaret 1850 bragte 
Andrew Swanzy 10 Tønder deraf til England, 
uden at det dog i Begyndelsen lykkedes Oljemøl- 
lerne at udvinde Olje deraf. Videre Forsøg lyk- 
kedes imidlertid, da man opfandt en passende 
Presse, og nu kommer der aarlig fra Afrikas Vest- 
kyst ca. 
Værdi af over 30 Millioner Kroner, til Europa. 
Ligeledes udgjør den til Europa udskibede Palme- 
olje en ganske anselig Mængde, som fra Aar til - 
andet tiltager. 1818 ankom der til England 
1464 Tønder Palmeolje, — nutildags derimod 
erholder Europa fra Vestafrika omtr. 60000 Tøn- 
der, der repræsenterer en Værdi af 36 Millioner 
Kroner.  Palmeoljen anvendes dels som Maskin- 
125000 Tønder Palmekjerner, til en 
