og Smøreolje, dels til Fabrikation af Stearinlys 
og Sæber; af Palmekjernerne udvinder man især 
i Marseille en Olje, der kommer i Handelen som 
Provenee- og Olivenolje. 
Paa den hele afrikanske Vestkyst befinder 
der sig nu (foruden engelske, franske og holland- 
ske) 66 tyske Faktorier, som hovedsagelig beskjæf- 
tiger sig med Indkjøbet af Oljepalmens Frem- 
bringelser. Den livligste Handel med Palmeolje 
og Palmekjerner drives paa de saakaldte Oljeflo- 
der, ,0il rivers.* Disse er Bonny, Benin, Oid- 
og New-Calabar, Brass og Kamerun, og den Olje, 
der forsendes herfra, er ogsaa af god Kvalitet. 
En uhyre Rigdom af Oljepalmer besidder Fer- 
nando Po; store Skovstrækninger af Palmer be- 
dækker denne Ø, og dog er den leverede Palme- 
olje kun af ringe Mængde, da de Indfødte er for 
dovne til i større Maalestok at drive paa Oljenød- 
dernes Bearbeidelse. Denne Ø leverer kun 400 
til 500 Tønder Olje om Aaret, medens det tidob- 
belte meget let kunde frembringes. — Hemme- 
ligheden ved Afrikas Kultivermg beror paa at 
opdrage Negeren til et arbeidsomt og flittigt Men- 
neske; at dette imidlertid er lettere sagt end 
gjort, derom er alle Afrikakjendere enige. Be- 
gyndelsen dertil er imidlertid allerede gjort: Den 
fra Aar til Aar voksende Mængde af den af Ne- 
erene i Handelen bragte Palmeolje og andre 
Artikler beviser tydelig, at han begynder at 
arbeide.  Indtil nærværende Tid er det vel kun 
Oljepalmen, som den Indfødte lader nyde godt af 
sin Pleie, netop fordi denne er meget simpel og 
ukunstlet. Denne Pleie bestaar alene 1 at holde 
Stammerne rene for alle Blade, der hindrer Træets 
Vekst, saavelsom 1 Afbrækningen af Hanblom- 
sterstandene, saasnart som Befrugtningen er 
fuldbyrdet. Soyaux beretter: ,Overalt, hvor 
den løfter sit kongelige Hoved. derhen søger Ne- 
geren at vende sine Skridt. Til hver enkelt 
Palme paa Savannen eller i Urskoven fører der 
smale Negerstier, og Jordbunden omkring Træets 
Fod er stedse bedækket med afskallede . Blade og 
Dele af Hanblomsterstande.* — Vistnok vil der 
endnu hengaa lang Tid, inden Negeren helt og 
fuldstændig vil erkjende vor Kulturs Velsignelser, 
da han endnu befinder sig paa et altfor lavt Kul- 
turtrin. Med ét Slag at ville civilisere en hel — 
om man saa tør sige barbarisk — Race vilde være 
et uudførligt Foretagende. Hibbe-Scehleiden 
siger 1 sit Værk ,, Æthiopien*: , Krigen har Hast- 
værk, men GCivilisationen gaar langsomt og med 
Betænksomhed Skridt for Skridt. Tid er den 
første Forudbetingelse 1 Afrika; Hastværk er i 
Æthiopien den største Forbrydelse mod alle Lan- 
dets Begreber og Sædvaner, det slemmeste Anstød 
og Forsyndelse mod den æthiopiske Menneske- 
forstand og 1 ethvert Fald den kostbareste Feil, 
man der kan begaa. Intet Sted i Verden synes 
Tiden at have mindre Værd end i Afrika, og dog 
109 
| koster Hastværk intetsteds i Verden flere Penge 
119 
og mere Møie end der". 
Lidt om Melk. 
Fft. Prof. Dr. BE. Ludwig. 
Blandt Menneskets Næringsmidler er Mel- 
ken et af de vigtigste og uundværligste; thi 
for Barnet er den i de første Maaneder af dets 
Liv den eneste Næring, og de Voksne nyder vel 
uden Undtagelse i betydelig Mængde enten 
ren Melk eller med Melk tilberedte Spiser eller 
Smør og Ost. hvilke sidste jo kommer af Mel- 
ken. — Denne Melkens fremragende Betydning 
som Næringsmiddel beror paa dens eiendomme- 
lige kemiske Sammensætning; den indeholder 
nemlig alle de Stoffe, der er nødvendige til den 
dyriske Organismes Opbygning, hvortil den le- 
verer det nødvendige Bygningsmateriale og giver 
Erstatning for det ved Livsprocessen forbrugte 
og som ubrugbart af Legemet udskilte og af- 
sondrede.. Melken kan tjene Barnet som ude- 
lukkende Nærimgsmiddel, fordi den paa Grund 
af sin Sammensætning bedst svarer til dets Fr- 
af Voksne kan den i denne 
Udstrækning ikke anvendes, fordi en Voksen, 
for at dække sit Næringsbehov, daglig maatte 
tage 4—5 Liter Melk til sig, hvilket er en alt- 
for stor Byrde selv for sunde Fordøielsesorganer. 
Naar man kemisk undersøger Melk af for- 
skjellige Pattedyr, saa finder man i disse for- 
skjellige Melkesorter i det og hele de 
samme Bestanddele, altsaa den samme kvalitative 
næringskrav ; den 
store 
Sammensætning: derimod viser der sig væsentlig 
Forskjel i Mængdeforholdene, d.e. i den kvanti- 
tative Sammensætning, og denne Forskjel for- 
aarsager Forskjelligheden af forskjellige Dyrs 
Melk. 
Den Bestanddel, der udgjør Hovedmæng- 
den af Melken, er Vand; i dette er opløst 
flere Salte, en eiendommelig Sukkerart, som 
kaldes Melkesukker:; fremdeles Serumægge- 
hvide og en Mængde Pepton:; =deis 
opløst, dels meget fint fordelt er Ostestof, og- 
saa kaldet Casein, tilsidst Smørfedtet 
i meget fin Fordeling. 
Naar vi nu nærmere skal omtale Melkens 
enkelte Bestanddele, begynder vi hensigtsmæssigst 
med Fedtet. Det er bekjendt, at der, naar Mel- 
ken henstaar 1 Ro, oventil afsondrer sig et 
fedtrigt, tykt Lag, som vi kalder Fløde, under 
Fløden befinder sig den tyndtflydende, blaaagtige 
skummede Melk: en saadan Adskillelse af Mel- 
ken i Fløde og skummet Melk kan man ogsaa 
frembringe ved Hjælp af et Centrifugalapparat 
(f. Eks. Lavals Separator); ved Flødens Bear- 
ringe 
Oo" 
og 
