udsatte for Kulde, 
andre Åarsager. 
Et eiendommeligt Fænomen, som indfinder 
sig straks efter Døden er Dødsstivheden. 
Man forstaar derved en eiendommelig Stivnen 
af Muskulaturen og af det hele Legeme, som 
bevirkes ved Størkningen af et Æggehvidestof, 
det saakaldte Myosin, der indeholdes i Musk- 
lerne. Dødsstivheden pleier at begynde 2—4 Timer 
efter Døden ogi Løbet af 4—6 Timer udbrede 
sig over det hele Legeme. Jo mægtigere Muskel- 
massen er, desto længere varer det, inden den 
stivner fuldstændig: deraf kan man forklare sig, 
hvorfor Stivheden hos Børn og svagelige Per- 
soner indtræder tidligere, end hos voksne og 
kraftige, og tillige, idetmindste for en stor 
Del, den allerede forlængst bekjendte Omstæn- 
dighed, at ikke det hele Legeme stivner paa 
men at først Ansigtet, derpaa de 
øvre Ledemod og Brystmusklerne og tilsidst 
saadanne, men vistnok af 
én Gang, 
Hofterne og de undre Fxtremiteter stivner. 
I samme Rækkefølge slappes Delene atter, 
efterat Stivheden har varet i nogen Tid. Varig- 
heden af den afhænger dels af Musklernes Ud- 
vikling, dels af Forraadnelsens Indtræden, 
som gjør en Ende paa Stivheden, idet den 
opløser den størknede Muskelæggehvide. — For- 
bliver Liget under Betingelser, der umuliggjør 
eller i væsentlig Grad forhaler Forraadnelsens 
Indtræden, saa kan Stivheden endog vare 1 
hele Uger og Maaneder, f. Eks. hos ihjelfrosne 
eller hos Lig, der er opbevarede 1 Isen. 
Imellem Døden og MDødsstivhedens Ind- 
træden forløber altid et lidet Tidsrum, 1 hvilket 
Legemet og dets Dele viser en paafaldende 
Slaphed. Man har imidlertid dog paastaaet. 
at Dødsstivheden ogsaa skulde kunne indtræde 
ganske pludselig umiddelbart efter Døden, 
hvorved den Stilling, som Legemet tilfældigvis 
har 1 Dødsøieblikket, paa en vis Maade fæst- 
nes. Denne Form af Dødsstivheden har man 
benævnet kataleptisk Dødsstivhed. Dens 
Forekomst er imidlertid, idetmindste hvad 
Mennesket og Dødsstivheden 1 almindelig For- 
stand angaar, ingenlunde bevist. Man har paa- 
beraabt sig Tilfælde, hvor, som f. Eks. hos 
Selvmordere, et Vaaben endnu ,krampagtig* er 
bleven fundet fastholdt i Haanden, men navn- 
lig visse, paa Valpladse gjorte lagttagelser, 
hvor faldne Soldater, der var stivnede 1 sine 
Stillinger, - hyppig blev fundet med Vaabnene 
i Haanden, noget, der ofte saa ud som med 
Vilje frembragte Stillinger. — Naar Liget ikke 
lag paa Jorden, men, fordi det af en eller 
Grund ikke kunde falde ned, blev fundet 1 til- 
syneladende staaende, siddende eller knælende 
Stilling, var Tingen endnu mere paafaldende. 
Saaledes blev der f. Eks. 1 den tysk-franske 
Krig fundet en Gruppe af franske Soldater, 
som var blevet dræbte af en Granat i det Øie- 
194 
blik, de sad sammen i en Grøft og spiste Fro- 
kost. De fleste viste endnu en tilsvarende 
Stilling; især skal den ene, paa hvem det halve 
Hoved var afrevet, have siddet i en Stilling, 
som han netop var i Begreb med at føre en 
Kop til Munden. —=Saadanne Stillinger kan 
man imidlertid utvungent forklare deraf, at 
Legemet paa den ene Side stivner i den Stilling, 
som Liget forbliver 1 efter Døden, og som 
naturligvis, navnlig hos dem, der er døde en 
voldsom Død, kan være meget forskjellig, paa 
den anden Side deraf, at Haanden, som 1 det 
pludselige Dødsøieblik holder en Gjenstand fast 
omklamret, endnu nogle Øieblikke efter Døden 
kan gjøre dette og senere kun bliver slap, men 
ingenlunde ogsaa aabner sig. 
Der gives dog virkelig en Dødsmaade, 
ved hvilken. Dødsstivheden kan indtræde alle- 
rede faa Øieblikke efter Døden, nemlig den, 
der frembringes af stærk Varme, især ved di- 
rekte Ild, naar nemlig Døden ikke paafølger 
bagefter, men endnu under den umiddelbare 
Indvirkning af Ilden. Dette er dog ingen 
Dødsstivhed 1 sædvanlig Forstand, men en 
Stivnen paa Grund af, at alle Ævgehvidestof- 
ferne løber sammen i Varmen; det er altsaa 
en kogt og, naar Flammerne indvirker længere, 
ligesom stegt Tilstand, hvori Legemet hensættes. 
Saadanne ulykkeliges Legemer blive derfor, selv 
om Døden kun er indtraadt kort Tid før Op- 
dagelsen, paatrufne stive og ubøielige, og da paa 
Grund af Dødsmaaden ofte i aldeles unaturlige 
og fordreiede Stillinger, der gjør Synet af et 
(Saadant stegt eller forkullet Lig endnu rædsels- 
fuldere, hvorom de, der har set Ofrene fra den 
ulyksalige Ringtheaterbrand, bevarer et gyseligt 
Minde. 
(Fortsættes). 
Dampkraftens Værd*). 
Det er forskjellige Omstændigheder, som 1 
kort Tid har skaffet Dampkraften en uhyre Udbre- 
delse og paa en Maade gjort den til Bærer af 
Nutidens Kultur. Dampen var ikke blot en ny 
Kraft, som hidtil var ubenyttet, men den besad som 
Motor flere den alene tilhørende Egenskaber: 
Dampmaskinernes Kraft kan nemlig deles, sam- 
mensættes og forandre Sted. Herved slog den 
de øvrige Naturkræfter næsten ganske af Mar- 
ken og gjorde Industrien uafhængig af dem. 
Menneskenes og Dyrenes Muskelkraft lader sig 
vanskelig koncentrere udover en forholdsvis sne- 
ver Grænse; den trættes hurtig og virker uhen- 
sigtsmæssig.  Vindkraften er for ustadig; snart 
er den ubrugelig paa Grund af sin Styrke, snart 
paa Grund af sin Svaghed; ofte er den aldeles 
*) Efter Engel: Das Zeitalter des Dampfes. 
