borte. At den er overalt tilstede er dens Ho- 
vedfortrin. Om ti eller hundrede Vindmøller 
befinder sig paa et forholdsvis lidet Rum, gjør 
det Vindkraften intet Afbræk; naar den over- 
hovedet er forhaanden, erholder hver Mølle dog 
tilstrækkeligt deraf. Derimod lader den sig ikke 
lettelig samle til større Kraftudfoldelse.  Vandet, 
der enten virker ved Tyngde eller Stød, har 
ikke denne, Allestedsnærværelse*, saalænge man 
endnu ikke har kunnet gjøre sig Ebbe og Flod 
nyttige som Drivkræfter. Disse Kræfter vilde 
forresten ogsaa væsentlig være bunden til be- 
stemte Stedsforhold. For Nærværende kan Vand- 
kraften kun anvendes, hvor der er Fald; den er 
dertil i høi Grad afhængig af Veirligets Be- 
skaffenhed. Hvor forskjellig er ikke Damp- 
kraften? Den er uafhængig af Stedet og lader 
sig ligesaa let frembringe som stanse; er ligesaa 
let at koncentrere til den høieste Styrke, som 
at anvendes i den allermindste Maalestok; den 
trættes hellerikke, udtømmes ikke. Veirliget 
har saagodtsom ingen Indflydelse paa den. Der- 
til kommer, at Dampkraften, ligesom Muskel- 
kraften, ved sin egen Virksomhed formaar at 
forandre Plads; men dette gjør den endvidere 
med en saadan Raskhed og Udholdenhed, at 
Konkurrance mellem begge Kræfter fuldstændig 
ophæves. Man kan dristig sige, at Dampen, 
om ikke ganske ophæver, saa dog med ni Ti- 
endedele forkorter Afstandene saavel tillands 
som tilvands. Stedforandringer kræver Tid. Føl- 
gelig har Dampkraften ogsaa formindsket For- 
bruget af Tid for Tilbagelæggelse af Afstande. 
Men da Tiden er det Stof, hvoraf Livet bestaar, 
saa har den paa en Maade forlænget Livet for 
den reisende Menneskehed, og den forlænger det 
mere med hver Dag, jo mere Stedbevægelserne 
lettes. 
Udstyret med saadanne Fortrin, maatte 
Dampkraften ligeoverfor de hidtil forhaanden- 
værende Kræfter nødvendigvis seire. Men at 
den 1 saa kort Tid er bleven saa herskende, er 
alligevel forbausende; den har forandret Menne- 
skehedens Kaar mere end nogen anden verdens- 
historisk Omvæltning. 
Af utallige Data har Engel sammendraget 
efterstaaende Tabel, der gjælder for Aaret 1878 og 
viser Antallet af Damphestekræfter i Industri- 
landene. 
For den hele Jord kan man anslaa Antallet 
af de faststaaende Dampmaskiner og Lokomobiler 
i 1880 til 200000 med meget over 13 Mill. 
Hestekræfter. Lokomotiverne, som var anvendt 
paa 350000 km. Jernbane, kan med et rundt 
Tal sættes til 105000 med mindst 30 Mil. 
Hestekræfter. Den Kapital, som er anlagt 1 
Dampmaskiner af forskjellig Slags, beløber sig 
for Tyskland alene, efter en temmelig sikker 
Antagelse, til ca. 10000 Mill. Kr., hvoraf to 
Trediedele falder paa Jernbanerne, og for den 
Damphestekræfter. 
Faststaa- | | 
T | ende as Loko- | Damp- | Tilsam- 
ande. skiner og ; V 
| Liokomo: | Motiver. skibe. | men. 
| biler. | 
Tyskland . 1320647 |2859450| 179280|4359377 
Østerrige . 159279 | 989922| 127875|1275076 
Italien . 54231 ? ? ? 
Schweitz . . 20000 228295 ? ? 
Belgien . >. => ? ? ? 568139 
Frankrige. 492418 |2358993| 1780983/3024450 
Storbritanien .|2000000 |3242000| 1744000|6986000 
Forenede Stater | 1987000*)| 4993500| 572400|7492900 
hele Jord maa man mindst antage 110000 Mill. 
Kr. — en Sum, som det vistnok er langt lettere 
at udtale, end at fatte. Med Rette kalder Engel 
det et Under, at denne uhyre Sum har kunnet 
fremskaffes og anvendes. Opfindelsen af Damp- 
maskinen i sin nuværende Skikkelse skeede først 
«i 1775, og det er først siden Begyndelsen af 
dette Aarhundrede, ja egentlig først siden Femti- 
aarene, at der kan være Tale om en betydelig 
Udbredelse af Dampkraft paa Kontinentet. Hin 
neppe fattelige Kapitalsum af 110 Milliarder 
er i disse 50 Aar af Dampen selv opsparet eller 
rettere produceret. Vi maa ikke glemme, at 
allerede Antallet af , Damphester* er langt større 
end de af Kjød og Ben bestaaende. I Tyskland 
f. Ex. er der ca. 47/, Mill. af den første Slags 
mod ca. 3 Mill. af virkelige Heste. Desuden 
kan man med fuld Føie sætte en Damphest, 
som kan arbeide 24 Timer i Døgnet lig 3 vir- 
kelige Heste.  Saadanne kan kun arbeide 8 Ti- 
mer om Dagen. Kraften af en Damphest kan 
sættes lig med syv Menneskers Muskelkraft. 
Men hvor meget billigere er nu ikke Arbeidet 
af en Damphest i Sammenligning med Arbeidet 
af en virkelig Hest eller at et Menneske. At 
flytte en Tou (1000 kg.) I km. koster i Kroner: 
Ved Ved lev. Ved 
Dampkraft. Heste. Mennesker. 
Ved Hævning 30 160 550 
Ved horiz. Bevægelse 0.5 10 AT 
Det virkelige Hestearbeide har man fundet 
at være 6—25 Gange dyrere, Menneskearbeidet 
20—100 Gange dyrere end Damparbeidet. I 
Virkeligheden beregner Engel, at i Preusen 
alene er der fra 1844 til 1878 i Fragtomsætning 
ved Jernbanerne bleven sparet en Sum af om- 
trent 16000 Mill. Kr.; dertil bringer Person- 
samfærdselen, dels ved billigere Befordring dels 
ved Tidsbesparelse, endnu 1500 Mill., idethele alt- 
saa 17500 Mill. Kr., hvoraf to Trediedele alene 
falder paa Aarene fra 1871--78. Men endnu 
større er de indirekte Fordele, som ved Jern- 
baner og Dampskibe er skaffet Menneskene. 
*) Efter ,Revue Industrielle* 1883 S. 157 beløber 
denne Sum for de forenede Stater sig til 2185458 
Hestekrætter. 
