128 
har til Opgave at styrke Løvet og dets Grene. W. 
tyder nu visse langstrakte Celler hos en Laminariacé 
(Phyllaria dermatodea) paa lignende Maade. 
Der kan for dem (som for Fucus-Hypherne) være 
Mulighed for, at de ikke er mekaniske Celler, ialfald 
ikke udelukkende. Jeg vil som Exempel paa den 
Maade, hvorpaa W. begrunder sine physiologisk-ana- 
tomiske T ydninger blot anføre, hvorledes han beviser, 
at disse Celler er mekaniske ikke ledende, som 
ogsaa kunde antages (Pag. 29). Han siger om Kjell- 
manns Åfbildninger af Algens Anatomi: ,Et Blik 
paa disse Afbildninger er nok til at overbevise om, 
at heller ikke disse Celler kunne være ledende Celler. 
Deres tykke Vægge, store Længde, og at de 
er leirede langt inde taler for, at de er specifikt 
mekaniske OCeller, ligesom Forstærkningshypherne i 
Stipes og Midtribben hos Fucus.* Til disse tre Grunde 
er at bemærke, at ,,stor Længde* meget mere er Bevis 
for, at Celler er ledende end for, at de er meka- 
niske. Stor Længde er det bedste Kriterium paa, 
at en Celle er ledende, derimod intet paa at den er 
mekanisk virksom. Mekaniske Celler er ofte forholds- 
vis korte. ,At de er leirede langt inde*, taler mindst 
ligemeget for, at de er + ledende Celler som for W.s 
Tydning. Han anfører selv paa andre Steder fra 
Algerne Exempler paa, at de OCeller, han anser for 
mekaniske, ligger nærmere Randen, end de ellers 
vilde have gjort, netop forat de ledende OCeller skal 
komme saa ,langtind* som muligt. » Den store Tyk- 
kelse* endelig er 1 og for sig intet Bevis; thi der 
findes specifikt ledende Geller — som ikke af nogen 
er antagne for mekaniske — der har stærkt fortyk- 
kede Vægge (Melkerør, som ogsaa har stærkt lys- 
brydende Membraner). Men indrømmes maa det, at 
Tykvæggethed er et af Kjendetegnene paa særlig 
mekaniske Celler, medens ledende oftest er mindre 
tykvæggede. Imidlertid taber ogsaa dette sidste Be- 
vis sin Betydning, hvis man betragter en anden 
Afbildning, der staar paa samme Tavle hos 
Kjellmann som de Tegninger, W. har benyttet, men 
som W. ikke med et Ord nævner. Kjellmann afbil- 
der nemlig en anden Alge, der er nær beslægtet 
med den af Wille benyttede og hører til samme 
Slægt (Phyllaria lorea), og denne har paa samme 
Sted i Planten Celler, som i et og alt fuldstændig 
ligner de af Wille som mekaniske tydede. kun med 
den for Tydningen væsentlige Forskjel, at de er 
ganske tyndv 'ægpede. At de to Arters Celler 
er helt ud homologe kan ikke betvivles, og hvorledes 
skal saa de tyndvæggede Hypher ty des? At de skul- 
de være ledende, de fuldstændig tilsvarende Celler 
hos den anden Art mekaniske er meningsløst 
at antage. 
Endnu et fjerde Bevis for de samme OCellers 
mekaniske Funktion fortjener at bemærkes. Det staar 
umiddelbart efter det ovenfor citerede og lyder: ,, For 
denne Tydning taler ogsaa den Omstændighed, at de 
tiltage i Antal med Alderen, eller naar altsaa Phyl- 
lariaen ved sin Tilvæxt behøver en større Modstands- 
dygtighed i Stipes, forat denne ikke skal slides over*. 
Ogsaa dette er et Exempel paa vilkaarlig Slutning, 
idet det ligevel beviser det ene som det andet. Le- 
dende ligevel som mekaniske Celler trænges jo 1 
større Mængder, jo større Algen er. 
Vi vil nu endnu kun se lidt paa den særlig drag- 
ningsfaste Konstruktion, som benævnes: ,de meka- 
niske Celler ligger mere eller mindre centralt*. Her 
har vi to Tilfælde, ,a) de mekaniske Celler udfylde 
Midten*. Dette mekaniske Princip er ganske rigtig 
det fordelagtigste til Opnaaelse af Dragningsfasthed, 
men falder, som det vil sees, ganske sammen — hvad 
K onstruktionen angaar — med et Tilfælde, der tid- 
ligere opføres som særlig bøiningsfast. ' Forskjel- 
len er blot en Gradsforskjel, der ikke beror paa for- 
skjellig Konstruktion. Dernæst har vi: ,b) De me- 
kaniske Celler danne en Ring omkring Lednings- 
vævet*. Saafremt dette skulde være særlig afpasset 
til et eller andet, saa er det ikke til at give Drag- 
nings- men tvertimod Bøiningsfasthed. At de 
mekaniske Celler danner en Ring er netop mindre 
fordelagtigt med Hensyn til Modstand mod Drag, 
uden at jeg dermed vil have sagt, at de saaledes 
byggede Alger har faaet denne Konstruktion for at 
være mere bøiningsfaste. Det er netop et Bevis paa 
den Vilkaarlighed, hvormed der har maattet gaaes 
frem for at faa Algerne passede ind i den for de høi- 
ere Planter beregnede Ramme, og hvor lidet der i viden- 
skabelig Henseende er opnaaet ved hele dette Forsøg: 
Siden det er anført i Sekretærens Referat af 
mit Foredrag vil jeg ogsaa omtale Slimhyllet, som 
enkelte Alger har, og som ifølge W. skal tjene som 
Middel til at formindske Friktionen og til at gjøre 
særlig mekaniske Indretninger overflødige, idet med 
Friktionen ogsaa Bølgernes Dragning formindskes. 
Dette Tilfælde er af W. opført under Rubriken 
*mekaniske Væv eller Apparater mangle*. I Virke- 
ligheden er denne Slim, saafremt W. har Ret i sin 
Tydning deraf, en hensigtsmæssig mekanisk Indret- 
ning saa god som nogen anden og kunde ligegodt 
som ,Ranker+ eller , Forstærkningsrhizinier på været 
opført under mekaniske Konstruktioner. Naar det 
er sat 1 en egen Rubrik udenfor de andre Indretnin- 
ger, har vel dette væsentlig sin Grund i, at det ikke 
passede i den forud givne Ramme. Spørgsmaalet er 
imidlertid, om Tydningen er rigtig. Af de opførte 
6 Arter voxer de tre paa Steder, som delvis ligger 
tørre. Hvorledes de andre to Arter voxer. ved jeg 
ikke. Det maatte her idetmindste tages i Betragt- 
ning, om ikke ogsaa det at være et Beskyttelsesmid- 
del mod Udtørring var Forklaring nok for Slimens 
Tilstedeværelse, eller om her en ensidig mekanisk For- 
klaring var paa sin Plads, saamegetmere som fritsvøm- 
mende Alger, der altsaa ingen mekaniske Apparater 
trænger, har tykt Slim. Men vigtigere er det, at 
alle Alger har slimet Overflade*). Om nu Slimen er 
tykkere eller tyndere har for Friktionen ingensombelst 
Betydning, da det jo kun er den yderste Overflade, 
paa hvilken det kommer an. 
Da dette kun skulde være nogle Bemærkninger 
til Retfærdiggjørelse af min Kvitik ligeoverfor W.s 
Imødegaaelse, vil jeg hermed slutte. Skulde jeg 
leveret et Referat, maatte jeg have gjort opmærk- 
som særlig paa Afdelingen om Ledningsvæv, der 
indeholder nye interessante Kjendsgjerninger angaa- 
ende Silhypher hos Algerne, imidlertid har jeg alt- 
for meget lagt Beslag paa Bladets Plads og maa 
undlade dette, ligesom jeg her heller ikke kan 'om- 
tale Assimilationssystemet, hvor talrige ,Typer* 
er opstillede, og hvor efter min Mening ogsaa 
en altfor streng Tilslutning til det for andre Planter 
gjældende Schema har fundet Sted. 
Bergen den 9de Juli 86. 
Dr. I. Brunchorst, 
Konservator ved Bergens Musæum. 
*) Naar nogle er ru at føle paa, har dette oftest sin Aarsag 
i paa dem fastsiddende Smaaplanter. 
Et Herbarium, indeholdende 340 Arter, er ind- 
lagt tilsalgs i Grøndahl & Søns Boghandel. 
Indhold: Prof. Reuss: Om Farvesands og Farve- 
blindhed. — Dr. Pernter: Om Damringen. (Med 2 Fig.). 
— Hakonson-Hansen: Nordlystagttagelserne t Trondhjem 
1885—86. — Liders: Palmeolje. — Prof. Ludwig: Lidt 
om Melk. — Prof. Brøgger: Kristianiafjordens Dannelse. 
(Med 6 Fig.). — Prof. Hofmann: Om Forandringerne ved 
det menneskelige Legeme efter Døden. — Engel: Damp- 
kraftens Værd. — Brevveksling. 
Kristiania. Grøndahl & Søns Bogtrykkeri. 
