Tegningen har man et Kuglebrudstykke, der til 
den ene Side er begrænset af en halveirkelfor- 
met Kontur, men forresten af en uregelmæssig 
bugtet Linje. 
= 4 << PE 
PA 
an EE G 
Et lidet Stykke af Meteorstenen fra Tysnes seet 
i Mikroskop, 65 Gange forstørret. 
En af Olivin bestaaende Kugle er frem- 
stillet paa følgende Figur. 
Dr 
mim 
Np 
nn IP [P | 
Å bd Mer x 
Spaltet Kugle af Olivin opfyldt med Glas. 
Denne Kugle har været spaltet og Styk- 
kerne er forskjøvne i Forhold til hverandre. Den 
er opfyldt af Glas paa en Maade, der minder 
om Cellevægge i en Plante. Legemer som dette 
har forledet enkelte Forskere, der ikke var for- 
132 
trolige med Mineral-Mikroskopien, til den Tro, 
at Meteoriterne skulde være fulde af forstenede 
Plantedele. 
Foruden kugleformige Brudstykker har man 
ogsaa kantede af forskjellig Form; man kommer 
ved nøiere Granskning til det Resultat, at Tys- 
nesmeteoritens Substans paa en eller anden Maade 
er bleven opløst i Smaakrummer og atter sam- 
menføiet. Jernet er for en væsentlig Del Sam- 
menkitningsmidlet. 
Tysnesmeteoriten hører til de saakaldte Sten- 
meteoriter. Dette er Navnet paa den ene af 
de to Hovedgrupper, hvori Meteorstenen deles. 
Den anden er Jernmeteoriterne, der bestaar af 
gedigent Jern. Indsprængt i saadanne er forresten 
gjerne enkelte Korn af stenartede Mineraler. Her- 
ved og ved at Stenmeteoriterne saa godt som altid 
indeholder eller mindre tilblandet Jern, 
faar man OQvergangsled mellem de to Grupper. 
mer 
Gedigent Jern er, som før sagt, meget sjel- 
dent paa Jorden; Jern forbinder sig nemlig me- 
get let med Surstof, ruster eller oxyderes. Dets 
Sjeldenhed i Naturen, naar undtages netop i Me- 
teorstene, forledede tidligere Naturforskerne til 
den Antagelse, at enhver, ikke af Menneskehaand 
frembragt Jernklump maatte være nedfaldet fra 
Himlen. 
drog, da han for en Del Aar siden fandt nogle 
Det var denne Slutning Nordenskiöld 
store Masser gedigent Jern paa Grønland. Disse 
blev meget omtalte i sin Tid, men senere efter- 
vistes (af den yngre Steenstrup), at selve Fjel- 
det der, hvor de forekom, i en mærkværdig Grad 
var opfyldt med gedigent Jern, og at de kun 
var Klumper forvitrede ud af dette. 
Jernet i Meteorstenen indeholder i Regelen 
noget af Metallet Nikkel. 
ujævnt fordelt. 
Denne Bestanddel er 
Naar man derfor polerer en 
Flade af Meteoritjern og lader en Syre indvirke 
paa den, fremkommer eiendommelige haandfor- 
mede Tegninger, som kaldes de Wiedmannståt- 
tenske Figurer efter Opdageren. Syren angriber 
nemlig det nikkelrige Jern mindre end det nik- 
kelfattige. å 
Idet 
Meteoriterne fra Verdensrummet kommer ind i 
Meteoriterne i Atmosfæren. 
Atmosfæren og farer gjennem denne, iagttages 
regelmæssig de samme Fænomener, som omtaltes 
en Ild- 
kugle, der med stor Hurtighed gjennemiler Luf- 
Man ser 
ved Tysnesmeteoritens Fald. 
ten og derpaa springer. Derefter høres et stærkt 
