v 
Meteorstene har man, som vi har seet, endelig 
noget virkelig haandgribeligt, som kan stude- 
res; det vil derfor være af megen Interesse at 
faa deres Sammenhæng med Stjerneskud og Ko- 
meter nøiere konstateret. Meteoriternes Baner 
lader sig imidlertid kun vanskelig studere saa- 
Meteorstenfaldene 
dertil 
uventet, ofte lelsaget af skrækindjagende Feno- 
ledes som Stjerneskuddenes; 
indtræffer jo forholdsvis meget sjelden, 
mener og sjelden iagttaget af andre en ukyn- 
dige. Ved Studiet af Meteorbanerne maa man 
derfor gaa andre Veie end ved Stjerneskuddene. 
Jeg har foretaget et Studium af Meteori- 
ternes Falddatum og er herved kommet til det 
Resultat, at de i det mindste delvis, maa kunne 
henføres til visse Systemer som Stjerneskuddene, 
og at der for nogles vedkommende med adskillig 
Rimelighed kan eftervises Omløbstider, der tyder 
paa Sammenhæng med en vis Gruppe Kometer. 
Man kan tænke sig Jordens Bane rundt 
Solen delt i 3865 Dele, saaledes at en af disse 
At 
der paa en bestemt Datum finder et Meteoritfald 
Dele gjennemløbes i hver af Aarets Dage. 
Sted, vil altsaa sige, at den Del af Jordbanen, 
som betegnes med den omhandlede Datum, over- 
Nu hænder det 
oftere, at Jorden paa en Datum 1 et Aar og 
skjæres af Meteorstenens Bane. 
saa paa samme Datum det følgende eller i en 
Del nær efterfølgende Aar rammes af Meteor- 
stene. Naar man tager Hensyn til, at der 1 Gjen-. 
nemsnit kun optegnes 4 Datoer for Meteoritfald 
hvert Aar, maa dette nærmest forklares derved, 
at Jorden paa den Del af sin Bane, der gjen- 
nemløbes paa vedkommende Datum, gaar gjen- 
nem en Flok af Meteoriter, eller rettere gjennem 
en lang Strøm, som tager flere Aar for at pas- 
sere.  Saaledes blev Jorden fire Gange truffet 
af Meteorstene den 13de Dec. mellem Aarene 
1795 og 1813 *), ved sidstnævnte Tid havde 
betragtede den ikke alene Kl. 8 men ogsaa se- 
nere Kl. 10, da han stod i Begreb med at lægge 
sig, for at se efter om der faldt flere Stjerne- 
skud. Han har for mig sammenlignet det ly- 
sende Legemes Størrelse med en Valnød; de 
Smaalegemer, som fremkom ved Knusningen be- 
tegnede han som ,Smaaperler*. Desværre for- 
sømte man at søge efter det Nedfaldne; senere 
er Gaardspladsen ofte bleven feiet. 
Til disse Fald slutter sig et femte, der fandt Sted 
paå den vestlige Halvkugle 14de Dec. 1807. 
v 
Strømmen passeret; siden den Tid har Jorden, 
saavidt vides, ikke stødt sammen med Meteoriter 
paa den Dag. 
End mere at lægge Mærke til end Faldda- 
toer som disse, der godtgjør, at Meteoriterne 
vandrer i Flokker, er andre, som viser, at man 
af dem med temmelig Sandsynlighed kan slutte 
sig til en bestemt Omløbstid. Den 13de Okto- 
ber er saaledes en bemærkelsesværdig Datum, 
paa den har man Meteorstenfald i 1787, 1819, 
1838, 1852, 1872; undersøger man Different- 
serne mellem disse Aarstal, saa finder man, at 
de er meget nær Multipla af 6!/,, DX6l/., 3X 
613, 2X6"[a. 
des at maatte skrive sig fra samme Flok, der 
Andre 
saadanne Talrækker kunde anføres; men for disse 
Disse Meteorstenfald synes saale- 
har Omløbstid paa mellem 5 og 6 Aar. 
Detaljer maa jeg henvise til et nylig offentlig- 
gjort Arbeide. Resultatet er, at der lader sig paa- 
vise flere Meteoritflokker med visse Omløbstider, 
og at de fleste af disse er paa mellem 6 og 8 
Aar. 
løbstiden for de allerfleste Kometer, hvis Tilba- 
Studiet af Falddatoerne 
viser saaledes ikke alene hen paa, at idetmindste 
Mærkelig nok er netop 5 å 8 Aar OQm- 
gekomst er iagttaget. 
en Del af Meteoriterne gaar 1 sluttede Baner og 
omkredser Solen, men peger tillige hen paa, at 
nogle af dem maa stilles sammen med en be- 
stemt Gruppe Himmellegemer, Kometerne med 
kort Omløbstid. 
der bringer Meteorstenene 1 Forbindelse med Ko- 
Vi har saaledes et nyt Moment, 
meterne, foruden de tidligere i Ildkuglers store 
Lighed med Stjerneskud og den store Hastighed, 
som er eftervist for flere Ildkugler, og som tyder 
paa Baner af samme langstrakte Form som Ko- 
meternes. Skulde man kort og noget dristig 
udtale, hvad en Meteorsten nærmest skulde være, 
maatte man sige: En Meteorsten er et Stykke 
af en Komet. 
Tilslut et Par Ord om det Spørgsmaal: Fr 
der Forhold ved Meteorstenenes Substans, som 
taler for Rigtigheden af den her fremsatte An- 
skuelse. En Følge af, at Meteorstenenes Baner 
var af samme Art som Kometernes, vilde være, 
at ogsaa de 1 forholdsvis kort Tid, engang i 
hvert Omløb, naar de var 1 Solens Nærhed, vilde 
være udsatte for Ophedning, hvorpaa der atter 
fulgte en Afkjøling i de kolde Dele af Verdens- 
rummet. Den hos de stenagtige Meteoriter her- 
skende Brudstykkestruktur, Chondritstrukturen, 
