187 
om disse Linjer kunde bidrage til at vække Op- 
Fald af Meteor- 
stene er altfor mærkelige Naturbegivenheder til, 
mærksomheden for Meteorstene. 
at de, hvad der vel i Regelen har været Til- 
fældet hos os, skal gaa upaagtede hen uden at 
komme Granskningen tilgode. 
Om Betydningen af den nationale Kost. 
Foredrag: ved Naturforskermødet af Professor Dr. 
Locehmann. 
Ved den sidste internationale Lægekongres 
i Kjøbenhavn i 1884 holdt Mødets Præsident 
Professor Dr. Panum paa et af Kongressens Fæl- 
lesmøder et Foredrag om Kosten. Han paaviste 
de Resultater, hvortil Videnskaben nu var kom- 
men, saaat man ialfald i sine store Grundtræk 
forstod Ernæringens Fysiologi. Han meddelte 
de Kostsatser eller Mængder af Næringsstoffe, 
der for de forskjellige Aldere og Kjøn under 
Arbeide og i Hvile var nødvendige for det dag- 
lige Behov. Han troede, at de Satser, som tyske 
Fysiologer har angivet, nærmest kunde passe for 
vore nordiske Forhold. Han viste fremdeles, 
hvilken Betydning denne Sag har indenfor for- 
skjellige Institutioner, Opdragelsesanstalter, Ka- 
serner, Fængsler og opfordrede Lægerne til Fæl- 
lesarbeide i den Retning, forat det fysiologiske 
Ideal af en Kost kunde blive tilfredsstillet. 
Spørgsmaalet om Kosten eller Ernæringen blev 
anset for saa betydningsfuldt, at det fik Rang 
mellem de vigtigste Sager, der kunde blive be- 
handlede ved en saadan Anledning. Det er dog 
aabenbart, at Videnskaben i dette Fmne endnu 
ikke er naaet længere end til at fastslaa de 
store, almindelige Grundtræk for Ernæringen, 
medens dens mere særegne Del endnu ikke er 
naaet eller omfattet af den videnskabelige Gransk- 
ning. Her er det Erfaring, som maa træde til, 
og de nyere Fysiologer, der særlig har beskjæf- 
tiget sig med denne Opgave, f. Ex. Voit, aner- 
kjender dette aabent. Det viser sig ogsaa strax 
ved en nærmere Undersøgelse, at vort Kjendskab 
til Næringsmidlernes Fysiologi, om man end har 
alle de store Hovedtræk, dog er meget ufuld- 
kommen. Man angiver vistnok det Antal Gram 
af Æegehvidestoffe, Kulhydrater, Fedtstoffe osv., 
der behøves til Kosten under forskjellige For- 
hold, men de her brugte Benævnelser Albumi- 
nater, Kulhydrater, Fedtstoffe osv. er mere Qver- 
skrifter for Stoffe, der kemisk og fysisk har visse 
almindelige Træk tilfælles, men som allerede fra 
dette Synspunkt viser en ikke ringe Forskjel. 
De har ogsaa utvivlsomt, naar Talen er om deres 
Betydning for Livsfunktionerne, meget forskjellig 
Værd og Betydning; særlig gjælder dette Albu- 
minaterne. Kemikerne er endnu ikke enige om 
dets Molekyl, og de forskjellige Albuminater af 
Dyreriget og Planteriget viser tildels meget af- 
vigende Bgenskaber med Hensyn til Opløselighed 
osv.; disse Forskjelligheder er endnu ikke til- 
strækkelig kjendte. Der er Grund til at tro, at 
enkelte" kunne være bedre skikkede til de for- 
skjellige fysiologiske Formaal end andre. Det 
samme gjælder om Klasserne Kulhydrater og 
Fedt. Deres kemiske Sammensætning er bedre 
kjendt, og Forskjellen maaske noget mindre, men 
dog altid stor nok til at begrunde nogen Ulig- 
hed i deres Nyttevirkning for Livsprocesserne. 
De forskjellige Melstoffes Overgang til Sukker 
under Fordøielsen fordrer saaledes ulige Tidsrum. 
Hertil kommer endnu, at der i Forbindelse med 
ovennævnte tre Klasser af Næringsstoffe til en 
normal og sund Kost udfordres visse uorganiske 
Bestanddele: Jern, Fosfor, Kali, Natron, Klor 
osv., og at disse findes i vexlende Mængde og 
Forbindelser i Næringsmidlerne. — Fysiologerne 
har ved sine Forsøg i Regelen anset Kosten for 
tilstrækkelig og sund, naar den fyldestgjør det 
enkelte Døgns Behov. Navnlig har man lagt 
Vegt paa den saakaldte Albuminatligevegt, en 
Kost, hvorved Legemets Optagelse og Forbrug 
af Albuminater var i Ligevegt. Man har derfor 
taget særlig Hensyn til Legemsvegten og uden 
videre antaget en Kost for sund, naar Legems- 
vegten tiltog noget eller 1 ethvert Fald holdt 
sig uforandret. Det synes dog, som man her har 
overvurderet Legemsvegtens Betydning; thi Or- 
ganismens Sundhed, Arbeidsevne og Energi staar, 
som den daglige Erfaring viser, ikke i noget be- 
stemt Forhold til Legemsvegten. Dertil kommer 
en anden Omstændighed, hvortil Fysiologerne kun 
har taget lidet Hensyn. Nyere omhyggelige Un- 
dersøgelser har vist, at hos det fuldkommen sunde 
Menneske og under ganske ensartet Kost og Be- 
skjæftigelse er der regelmæssige Variationer af 
Legemsvegten efter Aarstiden. Der er Aftagen 
om Vinteren og Tiltagen om Sommeren. Disse 
Variationer er ikke saa ganske ubetydelige og 
maa ialfald tages Hensyn til. Det er imidlertid 
aabenbart, at Næringen har en meget videregaa- 
ende Indflydelse og Betydning end til at erstatte 
det daglige Forbrug af de Stoffe, der er for- 
nødne til at udvikle Energi og danne nye Vævs- 
elementer. Denne Næringsmidlernes videregaaende 
Betydning har Videnskaben hidtil kun taget lidet 
Hensyn til. Forandringerne er umærkelige, og 
Tagttagelserne er vanskelige at gjøre. Kun ved 
at overse større Tidsrum ved statistiske Under- 
søgelser og ved at kombinere lagttagelserne kan 
man komme til sikre Slutninger; men disse er 
ofte af en overraskende Art og viser, hvorledes 
en Forandring 1 et Folks tilvante Næringsmidler 
kan faa en vidtrækkende Betydning for et Folks 
Sundhed. Jeg skal anføre to Exempler paa dette 
Forhold. — Poteterne indførtes hos os henimod 
