Del af Spektret var udenfor det røde Parti; 
Langley har vist, at Solspektret hernede paa 
Jorden har sit varmeste Parti i det orange, 
meget nær det Sted, hvor Lysstyrken er størst. 
Den tredobbelte Kurve, hvis tre distinkte Mak- 
simumspartier angav 1 Spektret den antagne Be- 
liggenhed af de forskjellige Maksima for Lys, 
Varme og kemisk Virkning, er altsaa ikke nu 
længere paa sin Plads i moderne Verker over 
Solenergien. Fra den ene Ende af Skalaen til 
den anden er der kun en Slags Forskjel, For- 
skjellen i Bølgelængde eller Svingetid. Og der 
gives kun en Kurve, hvorefter Spektrets Straa- 
ler kan grafisk gjengives, det er Kurven for 
Solenergien eller Evnen til at paavirke materielle 
Partikler, men hvorvidt Energien vil ytre sig 
som Lys, Varme eller kemisk Virkning afhæn- 
ger kun af de Legemers Egenskab, Straalerne 
træffer paa sin Vei. I, 1953 (sk 
Mindre Meddelelser. 
Jordskjælvet den 5te September 1886.  Søn- 
dag den dte September noget efter Kl. I Efter- 
middag kjendtes en Jordrystelse paa Kysten af 
den nordlige Del af Bergens Stift. Vi skal i 
det Følgende ved Omtale af de Steder, hvor 
Jordskjælvet er mærket, følge Kysten fra Nord 
mod Syd. I Osmundvaag, der ligger straks 
1 Syd for Stat mærkedes Rystelsen kun af faa 
(saaledes af et Barn, der laa paa Jorden). I 
Moldøen klirrede Døre og sattes Hængelamper 
i Bevægelse. Der hørtes ogsaa en Lyd, som 
syntes at gaa fra NØ mod SV. (Bergens Aftenbl. 
8. Sept). I Smørhavn ved Sydsiden af Brem- 
angerland syntes Bevægelsens Retning at være 
fra SV mod NØ. Paa Øen Kinn iagttoges 
set meget stærkt* Jordskjælv Kl. 19” i Ret- 
ning SV—NØ. Kl. 147” mærkedes et an- 
det svagt Jordskjælv i samme Retning. Begge 
Rystelser betegnes som ganske korte. (Mrenbl. 
138de Sept.). Paa Florø, der kun ligger 16 km. 
østligere, har Jordrystelsen sandsynligvis været 
svag, da Stedets Avis (N. Bergenh. Amtstid.) 
kun omtaler den saaledes i Nummeret for Yde 
Sept: .Et Jordskjælv mærkedes her sidste Søn- 
dag ved Middagstider.* Ved Sognefjordens ydre 
Del syntes Jordens Skjælvning at have været 
heftigst. Fra Grytten ved Evindvig Kirke 
skrives, at Jordskjælvet indtraf Kl. 123”. Ft 
stærkt Bulder, som kom fra Nord, hørtes et Par 
Sekunder før det egentlige Jordskjælv. Jord- 
rystelsen var såa stærk, at det var, som om 
Husene vilde gaa ud af Naverne. Den føltes 
ikke som bølgeformet men som en konvulsivisk 
Skjælven. Den varede i vel 6 Sekunder, me- 
dens Bulderet hørtes 3 Sekunder bagefter og 
fjernede sig mod Syd. (Mrgnbl. 18de Sept.). 
157 
| Fra Bøfjord, 
| der ligger ved Sognefjorden, berettes om Jord- 
Vik, Balestrand, Fresvik, 
skjælvet. Efter en gjennem Professor Mohn 
fra Flesje, Balestrand, modtagen Meddelelse var 
Jordskjælvet der stærkt og gik i Retning S—N. 
Tiden angives til Kl. 120”. TI Evanger, som 
ligger NØ for Bergen, rystede Husene ,saa det 
knagede i dem*. Tiden angives til Kl. 180”. 
(S. Bergh. Amtstid). I Brudvik, mellem Evan- 
ger og Bergen, sammenlignes Rystelsen med det 
Ryk, Trænet faar, idet Lokomotivet sættes i 
Bevægelse. Tiden anføres her til Kl. 1410". 
(Berg. Aftenbl. 6te Sept.). Fra selve Bergen 
har jeg ingen Meddelelse om, at Jordskjælvet 
er observeret der. Ullensvang 1 Hardanger er 
det sydligste Sted, hvorfra der haves Bfterret- 
ning. Kun nogle Faa blev her opmærksomme 
paa Jordskjælvet derved, at løsstaaende smaa 
Gjenstande rystedes, og Ildtøi, som hang ved 
Ovnen, klirrede. Hans Reusch. 
Støvfald i Atlanterhavets nordlige Passat- 
gebet iagttages ofte af Søfarende i meget stor 
Afstand fra Land. Efter den almindelige Me- 
ning blandt Søfolk skriver det sig fra Sahara, 
hvorfra det er bragt af NE-Passaten. Denne 
Menings videnskabelige Rigtighed er paavist af 
Dr. Hellmann i 1878 den seneste Tid 
af Kaptein Dinklage, der har lagt Jagttagelser 
paa tyske Skibe i Tidsrummet 1878—1884 
til Grund for sin Fremstilling. Fænomenet be- 
staar deri, at Skibe, som befinder sig i Atlanter- 
havets NE-Passatgebet, ofte bedækkes af fine 
støv- eller melagtige Masser, der især slaar sig 
ned i Tougværk og Seilene. Luften er paa 
samme Tid stedse disig. "Tættest er Støvet i 
Nærheden af Horisonten, som er bedækket af 
en ugjennemsigtig Taagebanke, medens det bli- 
ver klarere opover, hvor Sol og Stjerner kan 
skinne igjennem; sjelden er det flere Dage itræk 
saa tæt, at man ikke kan gjøre astronomiske 
Observationer. Ofte hænder det, at Sommer- 
fugle og andre Insekter, ja endog Smaafugl følger 
med Støvet selv meget langt fra Land. Støv- 
faldet finder Sted paa et Gebet, der strækker 
sig fra Saharas Grænse mod Atlanterhavet til 
ca. 1300 Sømile ud i Havet mod W og SW. 
Udbredelsen afhænger forresten af Passaten og 
flytter sig i Aarets Løb med denne, om det end 
undertiden kan hænde, at der ikke følger noget 
Støvfald, selv om Lufttrykssituationen taler for, 
at det burde finde Sted. Man maa derfor an- 
tage, at der ogsaa gives andre Omstændigheder, 
der medvirker til Transporten af det temmelig 
tunge Støv, saaledes f. Eks. Skypumper. I en- 
kelte sjeldne Tilfælde mdtræffer det, at det op- 
hvirvlede Støv føres langt udenfor det alminde- 
lige, skarpt afgrænsede Gebet. Saaledes iagt- 
toges i 1883 rødt Støv i Luften mere end 500 
Sømile WNW for Kap Finisterre. 
og 1 
