163 
Melk i den første Tid efter Fødselen; de er 
udelukkende afpasset for Vandet; trods deres 
fiskelignende Ydre er Hvalerne med Hensyn 
til deres indre Bygning og Forhold til andre 
Medskabninger ligesaa skarpt adskilte fra Fiske, 
som en Gaas fra en Aal eller som en Fisk fra 
en Ræge. Ved et flygtigt Øiekast alene kan 
man adskille dem fra Fisken derved, at deres 
Halefinne staar vandret, medens Fiskenes staar 
lodret.  Sprogbrugen er unøiagtig for ikke at 
sige falsk, naar man siger ,Hvalfisk*. Vore 
Forfædre har i den Henseende udtrykt sig langt 
rigtigere og skarpere end mange af Nutidens 
saltvidende* Slæot; thi 1 vort gamle Sprog 
hed det Hvalur og Qval, som det endnu kaldes 
af Kystbefolkningen. | 
Næbhvalen er imidlertid forskjellig fra den | 
Slags Hvaler, der kaldes Delfiner. Den hører | 
til en Familie ,Physeteridæ* eller kaskelot- | 
artede eller maaske rettere kaldet ,Spermacet- 
hvaler*: thi paa den ene Side er den beslægtet | 
med Spermacethvalen eller Kaskelotten og paa | 
den anden Side med en Del sjeldne, men ganske 
mærkelige Former af Hvaler, der kun har | 
eller 2 Par Tænder, og som i tidligere Jord- 
perioder var stærkere repræsenteret f. Eks. Zi 
phius, Mesoplodon. Disse kaskelotartede Hvaler 
gjør nemlig Overgangen mellem de store Barde- 
hvaler og de mere delfinartede Hvalers talrige 
Grupper mindre brat. 
Næbhvalens Kropslængde gaar op til ea. 
30 Fod eller 9'|, å 10 Meter i ret Linie. 
Dette gjælder kun de aldeles udvoxede Dyr. 
Den almindelige Længde er 20—25 Fod, men 
disse er sandsynligvis ikke fuldvoksne. Sam- 
menlignet med de store Bardehvaler (60—80 
Fod) er den meget liden; den er i Størrelse | 
nærmest lig vor mindste Bardehvalart nemlig 
Vaagehvalen; inden Tandhvalernes Gruppe hører 
den til de større Arter, den overgaaes i Længde 
kun af Kaskelotten. 
" Næbhvalens Tykkelse er temmelig betyde- 
lig; ialmindelighed udgjør Omfanget lidt foran 
Tegemets Midte Halvparten af Legemets Længde. 
Efter Gray skal det voksne Dyr paa 30 Fods 
Længde maale 20 Fod i Omfang paa det 
tykkeste. Som af vedføiede Figur vil sees, 
er Hovedet lavere end Kroppens MHøide ved 
Brystfinnerne. Hvad der imidlertid er saa ka- 
rakteristisk for denne Art, og som har givet 
Næbhvalen, Hyperoodon diodom. 
