Jern, der som bekjendt altid er forbundet med 
Kulstof. Tager man nu Hensyn til, at Jordoljen 
forekommer paa Steder, hvor, paa Grund af at 
Bjergkjæder har hævet sig, de oprindelig hori- 
sontale Jordlag er reiste op, og at der herved 
er: dannet mangfoldige Revner, hvorigjennem 
Vand har kunnet trænge ned til Kulstofme- 
tallerne, saa maatte det indvirke paa disse ved 
høi Temperatur og Tryk og derved paa den 
ene Side danne Metaloxyder paa den anden Side 
mættede Kulvandstoffer, hvoraf jo Jordoljen be- 
staar. Disse er i Dampform steget op og har 
fortættet sig og gjennemtrængt de overliggende 
Jordlag. Denne Hypothese stemmer overens 
med den Tagttagelse, at der ved Opløsningen af 
kulstofrigt Støbejern i fortyndede Syrer ikke 
blot dannes gasformige Kulvandstoffer i store 
Mængder men ogsaa flydende, der har samme 
Lugt som raa Jordolje. Kulvandstofferne i den 
amerikanske Jordolje er forøvrigt meget forskjel- 
lige fra dem i Kaukasusoljen. 
Humboldt. 
Japanesisk Fiskeolje er et eiendommeligt 
Produkt af Industrien i Japan. Naar der findes 
saa store Mængder af Sild og Nardeller, at de 
ikke kan nyttiggjøres paa anden Maade enten 
paa Grund af Mangel paa Salt eller Transport- 
midler, bliver Fiskene simpelthen skaaret istyk- 
ker og kastede i kogende Vand; den Olje, som 
samler sig paa OQverfladen, bliver skummet af. 
Den er mørk og lugter modbydelig. Oljen for- 
sendes til Tokio og Yokohama 1 Træfade, som 
er udforet med Papir, der har været dyppet i 
Glycerin og i Saften af umoden Kakifrugt (2J:0s- 
pyrus Kaki). Naar den er raffineret og afkjølet, 
danner den tre Lag; det øvre Lag af klar Olje, 
et midtre af fast Fedt og Voks og et nederste 
Lag af Vand. Oljen og Vokset finder en ud- 
bredt Anvendelse. Humboldi. 
Flere  Hksplosstonstoffer, f. Eks. Dynamit 
og Knaldkviksølv, udmærker sig ved flere eien- 
dommelige Egenskaber. Saaledes kan en Dyna- 
mitpatron bringe en anden til at eksplodere, 
der befinder sig i nogen Afstand, naar de er 
anbragte hver i sit Brændpunkt af to Hulspeile, 
der er opstillede saaledes, at Straalerne fra det 
ene Brændpunkt reflekteres til det andet. Man 
kan vistnok med Haanden føle Stødet i det an- 
det Brændpunkt, men det er dog for svagt til, 
at man kan forklare Eksplosionens Fremkomst 
af det. Ligesaa uforklarligt er det, at en Dy- 
namitpatron, som ligger frit paa en Metalplade 
kan slaa et Hul gjennem denne, naar den eks- 
ploderer. Man har villet forklare det af Luf- 
tens Tilbageslag, men Prof. Mach har paavist, 
at det mdtræffer, selv om Eksperimentet fore- 
tages i et næsten lufttomt Rum. Da Krudt og 
Skydebomuld ikke har disse Egenskaber, søger 
Mach Grunden deri, at Eksplosionens Forplant- 
ningshastighed er saameget større hos de før- 
nævnte Stoffer. Pladen bliver derfor ligesom 
gjennemskudt, idet de nederst liggende Dele stø- 
der imod de øverst liggende, og derved med en 
Hastighed som et Projektil slaar igjennem Pla- 
den. Hullet er fuldstændig ligt det, som en 
Kugle gjør 1 en Glasskive, trangest paa det først 
trufne Sted. Paa samme Maade kan ogsaa det 
først omtalte Fænomen forklares: Det svage 
Stød i det andet Speils Brændpunkt bringer først 
kun et Par Molekyler til at eksplodere; denne 
Eksplosion meddeler sig derpaa i en umaalelig 
kort Tid til alle de andre Molekyler. 
Humboldt. 
Rensning af Luften i Fabriklokaler. I den 
senere Tid har ogsaa Rivningselektriciteten faaet 
en teknisk Anvendelse. Ffterat Lodge ved 
Eksperimenter havde paavist, at Kulstøv, som be- 
fandt sig i Nærheden af Spidser paa Flektricer- 
maskiner, ballede sig sammen i Fnokker og faldt 
til Jorden, er Forsøgene gjentaget 1 det store, 
og det har vist sig, at den fra Spidserne paa 
en stor Influensmaskine udstrømmende Flektri- 
eitet er tilstrækkelig til fuldstændig at bringe 
alle Slags Damp- og Røgmasser selv 1 meget 
store Fabrikrum til at slaa sig ned 1 kort Tid, 
og saaledes Luften blive renset. I mange Bly-, 
Arsenik-, Zinkværker og lignende Fabriker, hvor 
Dampene ikke blot er generende men ogsaa 
overordentlig skadelige for Arbeiderne, benyt- 
tes nu saadanne Influensmaskiner med Fordel. 
Ja man omgaaes endog med den Tanke at befri 
Fabrikegne og større Byer for den saa gene- 
rende Kulstøv. Dette er et udmærket Eksempel 
paa, hvorledes det, som den ene Dag er ,ren 
Videnskab*, den næste Dag bliver ,anvendt 
Videnskab*. 
Benyttelse af Ben. Fra Kalifornien udføres 
der til Europa hvert Aar store Mængder af 
Dyreben, der benyttes til Fabrikation af Kniv- 
skafter og lignende Sager. Værdien er i Gjen- 
nemsnit omtrent 150 Kr. for 1 Ton. Af Horn- 
kvægets Fødder fremstilles Olje; en Okses fire 
Fødder giver noget over en halv Liter. Efter 
Ribbenene er der stærk Efterspørgsel; de har 
en Værdi af opimod 300 Kr. pr. Ton og bruges 
til Skafter paa Tandbørster o. lign. Andre 
Ben anvendes til Knapper, Paraplyskafter, Kniv- 
skafter o. s. v. De Ben, som som ikke kan 
bruges til andet, elødes i lufttætte Kar; herved 
dannes Bensort, der bruges til Klaring af Suk- 
ker, og af det Vand, hvori Benene er kogte, 
udvindes Lim — som man ser, bliver alt godt 
benyttet. 
