Brevveksling. 
Hr. Redaktør! 
Uagtet Dr. Brunchorst selv har erklæret det 
Referat af hans Foredrag, som jeg har berigtiget 1 
No. 6 af y Naturen* for "misvisende og ukorrek Tr 
undrer han sig ikke alene over, at De "har optaget 
mine Berigtigelser dertil, men ogsaa over, at Jeg har 
gjort dem (eller som han kalder det et sAngreb*), 
og benytter Anledningen til at fremkomme med et 
Angreb paa mit Arbeide 1 6 tættrykte Spalter. Efter 
B.s Mening skulde jeg altsaa finde mig i at faa 
Hovedindholdet af mit Arbeide helt og holdent 
falskt fremstillet i ,Naturen* og blot holde Mund. 
Tsandhed liberalt! Jeg tager mig imidlertid den Fri- 
hed ogsaa at svare lidt paa hans sidste 6 Spalter, 
men da De, Hr. Redaktør, i et Brev udtrykkelig 
har fordret, at jeg skal fatte mig i Korthed, skal 
jeg ikke denne Gang tage Sagen saa vidtløftigt, som 
jeg kunde have ønsket for at give s Naturens* Læsere 
en Ord Fremstilling af Tankegane: en i mit Arbeide. 
Hr. skriver som sit Totalomdømme af mit 
Arbeide, E det ,,efter hans Mening er meget mis- 
lykket*. Det er mig mærkyværdigt nok aldeles lige- 
gyldigt, hvilken Mening B. har i den Henseende, 
og jeg tager hans Misbilligelse med saameget større 
Ro, som Prof. Schwendener, den physiologisk-anato- 
miske Retnings berømte Grundlægger, E. Bornet, 
en af Nutidens berømteste Saltvandsalgologer o. fl. 
andre anseede Botanikere, som turde være mere 
competente i denne Sag end Hr. B., have udtalt sig 
i en helt anden Retning. At jeg har ,altfor lidet 
søgt nye Synspunkter*, kan være vigtigt fra B.'s 
Synspunkt, men jeg tilhører dem, som bestræbe sig 
for at finde ,rigtige Synspunkter* og mindre jage 
efter det nye. 
Hvad nu de saglige Indvendinger angaar, som 
B. fremkommer med, da vise disse tydeligt nok, at 
han ikke har kunnet forstaa de Synspunkter, som 
ligge til Grund for den physiologisk-anatomiske Skole, 
og han har som Følee deraf naturligvis heller ikke 
forstaaet mit Arbeide. Hvad han saaledes anfører 
om Holdfastheden hos Polytrichum og hans Sam- 
menstilling af dette med Alsernes Holdfasthed har 
intet med Sagen at gjøre; thi om visse Celler eller 
Væv ere mekanisk virksomme, er aldeles ikke af- 
hængigt af den absolute men af den relative 
Holdfasthed, og det kan derfor være muligt, at man 
kan finde mekaniske Celler med endnu mindre Hold- 
fasthed end hos Algerne. —B. erklærer først, at de 
physiologisk-anatomiske Principer ,ikke uden store 
Forandringer lader sig overføre paa Algerne*, og at 
jeg har været pfor lidet original* i min Fremstilling, 
og senere polemiserer han mod de » Forandringer*, 
som jeg har paavist virkelig findes hos Algerne. 
Behøver man bedre Bevis for, at B. ikke forstaar, 
hvad han skriver om? Jeg har saaledes fremhærvet, 
hvorfor bøiningsfaste Konstruktioner i Almindelighed 
ere uheldige hos Algerne, at de sjelden optræde og 
ere daarligt konstruerede, specielt har jeg sagt dette 
om Kalkafleiringerne. Men B. har aldeles misfor- 
staaet, hvad Schwendener, jeg og andre mene med 
bøiningsfast; vi anse nemlig, for at tage et Eksempel, 
et muret Taarn for bøiningsfast ikke alene, naar det 
er hult, men ogsaa naar det er solid, men naturlig- 
vis er det i sidste Tilfælde mindre rationelt kon- 
strueret. Hvad B. siger i Punkt 3 er ligeledes hildet 
i Misforstaaelse. Jeg har nemlig aldrig angivet 
stærke søilefaste Konstruktioner, der er tværtom in- 
gen Grund hertil, da selv en svag saadan er tilstræk- 
kelig. At de yderste Celler hos Algerne ere mindre, 
er en helt anden Sag; de ere da i Almindelighed 
ogsaa mere tyndvæggede, hvad der ikke er Tilfældet 
hos Hapterernes nævnte Celler. 
175 
B.'s lange Tale om Hapteren hos Chorda filum 
kunde været spart. Det er et Faktum, at denne 
er holdfastere end længere op. Ab esse ad posse 
valet consequentia! Ligesaa kan Lysbrydningen an- 
vendes i den Udstrækning, som jeg har gjort, til 
deraf at drage Slutninger angaaende Holdfastheden, 
og jeg støtter mig hømsedl eee alene paa Reinkes 
(Undersøgelser. Men det hindrer naturligvis ikke, at 
B. kan dragee urigtige Slutninger ved at anvende den. 
Hvor fuldstændigt B. er udenfor Begribelsen 
af min Afhandling viser sig ogsaa i adskillige Punk- 
ter, hvor han taler om dragningsfaste Konstruktio- 
ner. Jeg har paavist, at det, at mange Alger blive 
tykkere eller faa tykkere Vægge ned mod Basis, vil 
hindre, at de saa let rives over af Bølgerne, hvilket 
er en Naturnødvendighed. B. indvender derimod, at 
dette ,har sin naturlige Forklaring deri, at Algerne, 
som de fleste andre Planter, voxer i Spidsen*. 
Goddag — Økseskaft! Ja naturligvis er de blevet 
tykkere ved Basis paa en eller anden Maade, men 
det har jo intet at gjøre med, hvilken mekanisk 
Virkning denne Fortykkelse har, naar den engang 
er der. Som Indyending kommer B. ogsaa med, at 
mange Alger bliver smalere ved Basis. Javist! Men 
da have de visse andre Hjælpemidler som Forstærk- 
ningsrhiziner, Forstærkningshypher o. s. v., som jeg 
har omtalt i mit Arbeide. Naturen kan lykkeligvis 
opnaa samme Resultat ved forskjellige Midler. 
Saa har B. en hel Spalte om to Phyllaria- 
Arter, hvoraf jeg kun har omtalt den ene, men hvor 
B. paa Liv og Død vilde, at jeg ogsaa skulde udtale 
mig om den anden, hvoraf jeg kun har seet util- 
fredsstillende Afbildninger. Det er dog vel formeget 
forlangt? Hvad nu den Art angaar, som jeg har 
omtalt, da vil B. absolut have de Celler til at være 
leden de, som jeg anser for utvivlsomt mekaniske, 
ja saa utvivlsomt, at jeg ikke engang fandt det nød- 
vendigt at anføre alle Grunde herfor i min Afhand- 
ling, men B. kan jo faa nogle flere nu. De have 
en "Forgrening, som aldrig forekommer hos ledende 
Celler, de have relativt trangere Lumen end disse, 
og de mangle Porer, som altid findes hos ledende 
Celler. Dette taler alt for, at de ere mekaniske 
Celler, derimod er der ingen '"Grunde, som tale imod, 
at de ere mekaniske. Tlrosior kal jeg saa gjøre 
dem- til ledende? Naar B. siger, at det er ,menings- 
løst at antage*, at homologe, men anderledes byg- 
gede Celler hos en anden Phyllaria- Art skulde have 
en anden Funktion, da beviser dette kun, at han 
staar paa et for Aarrækker siden som feilagtigt og 
smeningsløst* anseet Standpunkt. Saavel den nyere 
zoologiske som botaniske Videnskab har skarpt skilt 
mellem , Homologier* og ,Analogier*, og B. kan i hvil- 
kensomhelst Lærebog finde Eksempler paa, at homo- 
loge Organer kunne have ulige Funktion. 
B. siger videre: ,thi der findes specifikt ledende 
Celler — som ikke af nogen er antagen for meka- 
niske — der har stærkt fortykkede Vægge (Melke- 
rør, som ogsaa har jstærkt lysbrydende Mem- 
braner)t. Det gjør mig ondt, at B. er saa uvidende 
1 dette Punkt, at han ikke ved, at der i de tykvæg- 
gede Melkerør er et stærkt hydrostatisk Tryk, og at 
deres Vægge altsaa har den mekaniske Funl tion 
at hindre dem fra at briste. 
B.'s derpaa følgende Resonnementer om ,,de 
mekaniske Celler udfylde Midten* og ,de mekaniske 
Celler danne en Ring om Ledningsvævet t* har sin let 
forklarlige Aarsag deri, at han ikke kjender til de 
Alger, hvorom "Talen er, men resonnerer uden at 
holde sig til de faktisk foreliggende Tilfælder. Der 
er naturlievis intet iveien for, at en Slags Konstruk- 
tion, som "under visse Forhold er dragningsfast, un- 
der andre kan virke bøiningsfast, og dette beror ikke 
paa Vilkaarlighed, som B. tror, men meget mere 
paa logisk Omdømme. 
