178 
gen.  Skelettet er opbevaret paa Universitetets 
zootom. Museum. 
Næbhvalens egentlige Udbredningsfelt er 
imidlertid i Havet mellem Norge, 
Island og tildels Grønland, om den end ved det 
Færøerne, 
sidste Lands Kyster ikke skal være hyppig. 
Paa Færøerne kaldes den ,Døgling*, af Islæn- 
derne ,Amndarnefia* og Grønlænderne ,Anar- 
nak*. Den er ligeledes seet i Havet mellem 
Spitsbergen og Norge. Paa Vestfinmarkens 
Kyster fandt jeg i Nærheden af Nordeap 1882 
Tjevningerne af en stor Næbhval, der var iland- 
dreven paa Vintertiden. Den er af flere For- 
fattere anseet for at være en høinordisk Form. 
Imidlertid har den ikke sjelden strandet ved 
Kysterne af England, Skotland og Irland, ja 
endog ved Holland, Belgien og Frankrige. Lige- 
ledes er den iagttaget ved Nord-Amerikas Ky- 
Det er al Rime- 
Sommeren 
ster helt op i Davisstrædet. 
lighed for, at den tilbringer paa 
høinordiske Breddegrader, men at den paa Vin- 
g p 
Man 
om blandt Hvalfangerne, enten 
tertiden vandrer sydover. har disputeret 
den mest op- 
holder sig i det kolde Polarvand eller det var- 
mere Golfstrømmens Vand. Faktum er, at den 
er seet saavel 1 det ene som i det andet. 
Et vigtigt Bidrag til Kundskaben om denne 
Hvalarts Levevis og dens Fangst samt Udbred- 
ningsforhold er givet af Capt. David Gray, som 
I det føl- 
gende hidsættes en Del af de seneste Erfaringer: 
vi allerede flere Gange har nævnt. 
sDisse Hvaler træffer man allerede lige 
ud for Shetlandsøerne i Marts Maaned og finder 
dem i Strækningen nordover lige indtil Polar- 
isen, hvor de optræder i størst Mængde. Kun 
Skjønt det 
ikke ligger 1 deres Natur at holde sig i Aab- 
sjelden findes de imde mellem Isen. 
ninger mellem Isen, liker de godt de aabne 
Bugter, da disse giver dem Ly for Søen. Naar 
de undertiden i en vis Udstrækning bliver over- 
dækket af Ismasserne, hvorledes de 
ser man, 
søger ud mod Havet. De optræder saaledes ved 
Indgangen af Hudsonsstrædet og Davis stræ- 
det indtil den 70%n. Br. og ved Østsiden 
rundt Cap. Farwell, rundt Island, nordover langs 
indtil d. 77" n. Br.; ligeledes 
langs Vestkysten af Spitsbergen og Øst for 
Cherry Island, paa 72" n. Br. og 19" ø. L. 
Næbhvalen optræder flokkevis. fra 4 til 
10 Stykker sammen. Hanner gaar 
Grønlandsisen 
De gamle 
| 
| 
| 
| 
for det meste for sig selv, medens unge Hanner, 
Hunner og Unger med en gammel Han som 
Fører ikke sjelden er seet. 
De er ikke meget mistænksomme, men gaar 
lige paa Siden af Skibet, rundt om dette og 
ved Siden af Baaden for at tilfredsstille sin Nys- 
gjerrighed. Flokken forlader aldrig en saaret 
Kammerat, saalænge som der endnu er Liv i 
ham, men forlader ham straks, naar han er 
død; hvis en anden er harpuneret, førend den 
først harpunerede er død, kan man efterhaanden 
Ved en 
Leilighed blev der saaledes fanget 15 Stykker. 
De kom fra alle fire Verdenshjørner pludselig 
paa denne Maade tage hele Flokken. 
paa den mest hemmelighedsfulde Maade. 
Næbhvalen har megen Udholdenhed og er 
meget vanskelig at faa Livet af; næsten aldrig 
løber end 3 til 4 Hundrede 
Favne Line, naar den er harpuneret, og stærke 
den ud mindre 
gamle Hanner render ud 700 Favne, forbliver 
derpaa under Vandet i en meget lang Tid — 
ja indtil 2 Timer — og kommer tilbage til Over- 
fladen igjen saa friske, som om der aldrig havde 
feilet dem noget. De dræbes aldrig uden større 
Kamp, pidsker Søen skummende hvid omkring 
sig, springer ud af Vandet op i Luften, slaar 
Baaden med sin Hale, render imod den med 
Hovedet, slaar undertiden Planker ind og bug- 
Hur- 
Ikke sjelden ser man dem springe ud af 
serer de tunge Hvalbaade med den største 
tighed. 
Vandet mange Fod op 1 Luften, hvor de har 
Tid nok til at dreie Hovedet og se sig omkring 
og dog tage Vandet igjen med Hovedet først, 
idet de ikke som de store Bardehvaler falder 
skvalpende og hjælpeløse ned paa Siden. 
Man finder hos Næbhvalen et ganske mær- 
keligt Forhold, nemlig at for hver Ton Olie kan 
udvindes "/29 (90 kg.) Spermacet; dette samme 
Forhold findes hos Grønlandshvalen mellem Væg- 
ten af Barderne og Vægten af Olien. 
Hos Hunnen, foran Hovedet mellem Over- 
kjævens høie Kamme indeholdes der en liden 
der er dobbelt 
Hos Hannen 
Mængde ganske farveløs Olie, 
saa fast som Olien af Spækket. 
findes der istedetfor Olie en solid Fedtklump 
i Form af en Vandmelon, men kun dobbelt saa 
stor. I det følgende gives en Analyse af Olien 
sammenlignet med Spermacetolie (af Mr. Alfred 
H. Allen of Sheffield, Public Analyst for the 
West Riding of Yorkshire): 
