2 
ler, og man kan derfor indse, af hvilken Betyd- 
ning denne Videnskabs Fremskridt maa være 
for den videre Udvikling af Naturvidenskaberne. 
Billedet af Mand, 
som ofrede sig for Mathematiken, og vi skal 
Vi bringer idag en 
forsøge paa at give en Skildring af hans Liv 
og Virksomhed. Naar vi taler om, hvad han 
udrettede, vil det selvfølgelig falde noget van- 
skeligt for de. fleste af Naturens Læsere at 
følge med. Men vi tror dog, at følgende Frem- 
stilling vil kunne læses med Interesse, saameget 
da Mand kan Klasse 
med alle Landes og alle Tiders mest fremra- 
mere denne stilles 1 
gende Forskere, og da hau uden Sammenligning 
er den største Videnskabsmand, som vort Land 
har frembragt. 
Niels Henrik Abel blev født den 6te Au- 
gust 1802 paa Findø, hvor hans Fader dengang 
var Præst. Baade Faderen og Farfaderen synes 
at have været dygtige Folk; særlig var Fade- 
ren et klart og skarpt Hoved. Abel fik af 
ham sin første Undervisning, indtil han i 1815 
kom ind paa Kathedralskolen i Kristiania. Her 
begyndte hans Anlæg at komme tilsyne, især 
efter B. Holmboes Ansættelse som Lærer i Ma- 
Han fik først en Tid privat Under- 
visning af Holmboe og drev siden vidtstrakte 
thematik. 
Studier paa egen Haand. Allerede paa denne 
Tid begyndte han ogsaa at forsøge sig med 
selvstændige Arbejder. I 1821 tog han Eksa- 
men artium og Aaret efter Andeneksamen; 
indtil 1825 fortsatte han saa sine Studier i 
Kristiania. 
Abel var ikke udgaaet fra noget lykkeligt 
Hans Fader døde i 1820, nedbøjet af 
Fra 
den Tid af skulde Sønnen staa paa egne Ben, 
Paa 
Grund af sine smaa Kaar havde han paa Skolen 
Hjem. 
økonomiske Bekymringer og andre Sorger. 
ja endog være en af Familiens Støtter. 
havt Friplads og Stipendium, og kort efter Ar- 
tium tilstodes der ham fri Bolig paa Regent- 
Des- 
uden blev han en Tid privat understøttet af 
sen, et da eksisterende Studenterhjem. 
flere Universitetslærere, som var blevne opmærk- 
Men alt dette 
kunde selvfølgelig ikke række langt; han ved- 
somme paa hans sjeldne Evner. 
blev at leve under meget trykkende Forhold. 
I 1824 tilstodes der ham ved kongelig Resolu- 
tion 200 Spd. aarlig i to Aar til Fortsættelsen 
af hans Studier. Paa denne Maade sattes han 
istand til at klare sig uden i altfor høj Grad 
at maatte ty til at skaffe sig sit Udkomme ved 
privat Undervisning. 
Disse sine fire første Studenteraar anvendte 
nu Åbel dels til Studier af de store Mathema- 
tikeres Verker, dels til selvstændige Arbejder. 
Det første Problem, han gav sig ifærd med, var 
Siden Re- 
italienske 
Løsningen af Femtegradsligningen. 
naisancetiden, da det var lykkedes 
Mathematikere at løse Ligningerne af tredje og 
fjerde Grad, havde dette Problem trodset alle 
Anstrængelser af de mest fremragende Forskere. 
Allerede paa Skolen troede Abel at have fundet 
Opløsningen; men han indsaa snart, at han 
havde taget Fejl, og han begyndte saaledes med 
et Nederlag, dog kun for kort efter at vinde 
sin første Sejer. Hans Originalitet viste sig 
allerede nu, idet han fattede den Tanke først 
at undersøge om den Opløsning, der altid havde 
været tilsigtet, ogsaa var i Virkeligheden mulig. 
Og tilslut kom han nu just til det Resultat, at 
den var umulig, det vil sige umulig paa alge- 
ved udelukkende 
delse af de fem første Regningsarter: Addition, 
Subtraktion, Multiplikation, Divisjon og Rod- 
uddragning. 
braisk  Vej, eller Anven- 
Det vil derimod ikke sige, at Op- 
løsning overhovedet er umulig; thi den er senere 
lykkedes og det netop paa Grundlag af andre 
Abelske Arbejder, 
elliptiske Funktioner. 
nemlig ved Hjælp af de 
Da han var kommet til dette Resultat, 
lod han paa egen Bekostning trykke en liden 
Afhandling derom hos Bogtrykker Grøndahl. 
Desuden udgav han i Løbet af denne sin første 
Studietid endel andre Arbejder, der dog er af 
Hans efterladte 
Papirer viser endvidere, at han allerede paa denne 
forholdsvis mindre Interesse. 
Tid var naaet frem til flere af sine vigtig- 
ste Opdagelser, saaledes til Omvendingen af de 
elliptiske Integraler og fremfor alt til sit store 
Additionstheorem, som senere har faaet Navnet 
det Abelske Theorem. Fuld Klarhed kunde 
han vistnok endnu ikke have arbejdet sig op 
til under Behandlingen af disse vanskelige og 
indholdsrige Qpgaver; men det er i hvert Fald 
sikkert, at disse Tanker, som har omskabt vort 
Aarhundredes Mathematik, 
tænkt, medens han endnu kun var Student ved 
første Gang blev 
Kristiania Universitet. 
-— Saa langt var han selvfølgelig ikke kom- 
