ved Luzern, hvis Tvær- 
maal angives til 8 m., 
og som i Schweiz an- 
sees for den største 
afalle hidtil bekjendte 
Dannelser afden Slags. 
Qgsaa den tredie Gry- 
de C er af betydelige 
søgelse af Stedet, da 
deres Kroner var paa- 
faldende skarpt af- 
skaarne oventil, netop 
i Flugt med Holmens 
/  Fjeldflade, og det var 
Hensigten at tage disse 
Trær med ved en Un- 
Dimensioner, men da 
den ene Side ligger 
under Havfladen, kan 
disse ikke angives.*) 
Gryden Å er, 
som det vil sees af 
Grundplanen, aflang 
og løber, saavidt jeg 
fik Anledning til at 
undersøge den, noget 
spidsere ud mod Syd- 
enden. Den er dæk- 
ket med tynd Muld- 
jord, op af hvilken 
enkelte Stene, sand- 
synligvis af Fyldnings- 
materialet, stikker 
frem. Inde i Gryden 
er der i den ene Ende 
vokset en Gran op, 
og 1i den anden to 
Birketrær. Det var 
disse sidste, der gav 
Anledning til Under- 
dersøgelse af Havets 
og Vindenes Virkning 
paa Plantevæksten 
ude ved Havkanten. 
De var ogsaa ejen- 
dommelige nok og af- 
gav et tydeligt Bevis 
paa, hvorledes Stor- 
mene havde standset 
dem i Væksten op 
forbi Kanten af Fjeld- 
væggen. 
Ved første Øje- 
kast ser det ud, som 
om Træerne var fulde 
af Fuglereder, men 
man overbeviser sig 
snart om, at de be- 
synderlige  Knuder, 
hvori næstern hver 
eneste Gren ender, 
skylder Stormenes Ind- 
flydelse sit Udseende. 
I Fig. 3 er en saa- 
- — | 
nedi 
| TV 
9 KN 
Ni ON 
GN 
Up G 
LUMMID 
y 
== === 
Mi 
pe I PI 
REN sv Ta 
*) I Naturen, IT Aargang, S. 5, omtales en Gryde 
i Amerika med 38 Fods Bredde og dobbelt 
saa stor Længde. Denne er rigtignok flere 
Gange saa stor som den største af de her om- 
talte. 
