Mellem B og O er Fjeldvæggen temmelig 
brat med et lidet udenfor liggende Forland, 
paa hvilket man kan gaa fra den ene Gryde til 
den anden, og paa hvilket man kan lande, me- 
dens Adkomsten ellers er temmelig besværlig 
paa Udsiden af Holmen. Bunden af C ligger 
omtrent i en Favns Dybde og er jevn, hvorfor 
Gryden rimeligvis er fuldstændig og intet Gry- 
deskaar; dog fandt jeg ingen Kant udenfor, 
hvorved jeg imidlertid skal bemærke, at jeg 
ikke har havt fornøden Tid eller Hjælp til at 
kunne foretage nøjagtigere Undersøgelser. Da 
jeg første Gang var paa Stedet, havde jeg in- 
gen Anelse om Grydernes Tilværelse, og da jeg 
senerehen kom der for at maale dem, var jeg 
alene i en spædbygget Baad, som jeg ikke 
turde udsætte alt for meget for Virkningerne 
af den temmelig stærke Dønning, hvorfor jeg 
maatte skynde mig med at tage de Maal, jeg 
kunde faa, af de to Gryder Å og B. Skitsen 
er taget fra den gyngende Baad, som det var 
vanskeligt at holde paa sin Plads, og den gjen- 
giver derfor kun Hovedtrækkene. I det gamle 
Grundfjeld med sin rødlige Feldspatfarve tager | 
de sig imidlertid udmærket ud og er vel værdt 
et Besøg. 
Som Tegningerne viser, ligger Gryderne 1 
et Skraafjeld, hvorfor ogsaa Indervæggene er 
betydelig højere end Ydervæggene. De har 
hver sine Ejendommeligheder, navnlig den syd- 
lige Gryde Å med sin aflange, i Sydenden til- 
spidsede Form, som jeg ikke skal indlade mig 
paa at forklare, men kun antyde, at den fore- 
kommer mig muligens at kunne tilskrives Havets 
Indflydelse fra en Tid senere end Grydernes 
Dannelsesperiode. Om deres Dybde o. s. v. la- 
der sig naturligvis intet sige, uden maaske at 
de lodrette Indervægge tyder hen paa, at den 
ikke er saa ganske liden. Forresten er det vel 
et stort Spørgsmaal, om det vil være Umagen 
værdt at forsøge paa en Udgravning. Ved 
Dhrr. Brøgger og Reuschs Undersøgelser af 
Jættegryderne ved Kristiania og deres ypper- 
lige Beskrivelser over dem er der bleven kastet 
saameget luys over deres Dannelse og over 
Fyldmaterialet, at en Udgravning paa dette 
Sted neppe vil give nye Oplysninger, og, saa 
forekommer det idetmindste Indsenderen bheraf, 
det vil være af ulige større Interesse at lade 
dem blive liggende i den Tilstand, i hvilken de 
nu findes, med al Fylden urørt af Menneske- 
haand og med de interessante Vækstformer, 
man finder i den øverste Gryde. Denne er for- 
øvrigt ogsaa den eneste, som med Udsigt til 
et nogenlunde heldigt Udfald af Arbejdet vil 
kunne tømmes, dog neppe uden uforholdsmæs- 
sige Omkostninger, da man ikke har anden Ud- 
vej end at styrte Fylden ud i den anden Gryde 
eller over Fjeldsiden ud i Havet, hvilket begge 
Dele har sine Vanskeligheder og med en even- 
tuel Dybde af f. Eks. 10 m. vil komme til at 
dreje sig om en Masse af mindst 600 Kubik- 
meter, altsaa koste adskillige Tusender af Kro- 
ner. Gryden B maa det vistnok ansees for 
umuligt at tømme, da Vandet straks vil trænge 
ind og stænge Adgangen til Arbejde i Dybet. 
Netop som de nu ligger, er disse Jætte- 
gryder en særdeles interessant Naturgjenstand 
baade paa Grund af sin Størrelse, sin Beliggen- 
hed og den øverste desuden paa Grund af de 
ejendommelige Vegetationsforhold, som det vilde 
være Synd at ødelægge. Den er ved Siden 
deraf stor nok til, at et almindeligt Vaanings- 
hus, saaledes som disse findes i Omegnen, kunde 
faa Plads i den. 
Kristiania, Oktober 1883. 
B. Geelmuyden. 
Mindre Meddelelser. 
Ifølge Nature meddeler en Korrespondent 
til Times fra Island, at der gik Rygter om et 
vulkansk Udbrud deroppe 1 Slutningen af for- 
rige Aar. Disse Rygter havde sin Grund i et 
besynderligt Udseende af Himmelen og særlig 
i, at man fra enkelte af Bostederne langt inde 
i Landet havde bemærket Søjler af Røg eller 
Vanddampe stige tilvejrs 1 det fjerue. 
Under Udbruddene af Vulkanen Krakatoa 
og Jordskjælvene paa Java var det umuligt at 
benytte Telefonerne i Singapore paa Grund af 
den Larm, der opstod i Ledningerne. Man 
hørte som en Fos bruse i det fjerne. I en 
Linje, af hvilken en Del var submarin, var Ly- 
den saa stærk som af Pistolskud. 
(Knowledge). 
Redaktionen af ,Naturen* er under Udgiverens 
Ophold i Udlandet indtil videre overtaget af Kand. 
K. Hesselberg. 
Bidrag til Tidsskriftet eller Meddelelser om 
mærkelige Naturfænomener modtages med Taknem- 
melighed. Bidragene maa være undertegnede med 
Navn. Forfatteren er selv ansvarlig for Indholdet. 
Saafremt man ikke ønsker sit Navn nævnt, faar 
man opgive Mærke. 
Indhold: Niels Henrik Abel. (Med Portræt). — 
Leonhard Stejneger: Fra det yderste Østen. (Med 1 
Fig.) — T. Ch. Thomassen: Begrebet om ,,Årt*. — 
B. Geelmuyden: Store Jættegryder. (Med 3 Fig.). — 
Mindre Meddelelser. 
