Skitse, der var gjengivet efter Hukommelsen, og 
hvoraf her følger en tro Copi af Originalen). 
Jeg gjengiver hermed de væsentlige Qm- 
stændigheder ved dette mærkelige Fund, idet 
jeg saavidt muligt bruger Kapt. Hanna's egne 
Ord, i Sammendrag og ordnede efter de 3 
Skrivelser, hvori de er indeholdte. 
» Beretningen i den lille Avis var korrekt. 
Dyret havde en Længde af omtr. 25 Fod, med en 
Tykkelse af fra 8—10 Tommer i Diameter, og 
af Form som en Aal. Halen havde en afrundet 
Finne, ganske som hos en Aal.  Farven var paa 
Ryggen blaagraa, Undersiden graahvid. Der 
var 2 Brystfinner, som ikke havde stive Straa- 
ler, som hos en Haj, men lignede mere Fin- 
nerne hos Torsken. —Rygfinnen var enkelt og 
bygget ganske, som hos en Torsk. Om den var 
ret opstaaende, eller nedslaaet, som hos Makrel- 
len, kan jeg ikke erindre. Huden var uden 
Skjæl, men ru, som hos en Pig-Haj (,dog-fish*), 
skjønt endnu finere.  Hovedet lignede nærmest 
Hovedet hos en Haj, men var mere afstumpet, 
idet det ikke gik spidst ud, som hos denne, og 
lignede idethele mere Hovedet hos en Lampret*), 
Munden var ganske liden, ikke større end Mun- 
den paa en voksen Pig-Haj>), og var forsynet 
med smaa hvasse Tænder, samt var beliggende 
ude i Spidsen af Hovedet. 
Hovedets Qverside ragede */, til I Tomme 
frem foran Munden, saaledes langtfra saa meget, 
som hos en Haj. Paa Siderne af Hovedet havde 
den 3 Spalter, som hos Hajerne. 
Dyret var dødt, da det blev fanget, Mun- 
den var aaben, og dens Stilling og ualmindelige 
Lidenhed paadrog sig min Opmærksomhed i højere 
Grad, end nogen anden Del af Fisken. Jeg 
tog ikke vare paa Dyret, da jeg ikke havde 
nogen Rede paa, hvad det var, jeg havde fan- 
get, og jeg ansaa det snarere for et stort Uheld, 
end Lykke, da den havde faret særdeles ilde 
1) Det er en Selvfølge, at der ikke maa stilles For- 
dring om absolut Korrekthed af denne Tegning. 
Det maa erindres, at saavel Tegning som Beskri- 
velse er fremkommet efter senere Anmodning, 
altsaa efter Hukommelsen, og skjønt Kapt. Hanna 
som Fisker i 25 Aar nøje kjender ,enhver Fisk 
paa Strækningen fra Virginia og op til St. Pierre 
ved New Foundland,* er det bekjendt nok, at 
Mænd med større Uddannelse, end Kapt. Hanna, 
har gjort sig skyldig i Overdrivelse eller For- 
vanskninger, naar det gjælder at illustrere eller 
beskrive en Naturgjenstand, der forekommer dem 
ny eller mærkelig. 
Lampretterne eller ,Negenøjnene* er lavtstaaende 
Bruskfiske med en rund Sugemund. 
Pig-Hajerne er Fiske af omkring 3 Fods Længde 
og med en Mundspalte, der neppe er over 3 
Tommer bred. 
2 
— 
3 
— 
27 
med mit Fiskegarn, og paa anden Maade hindret 
mig i min Forretning. 
Da den var død, undersøgte jeg den i 10— 
15 Minutter, idet jeg var usikker paa, om jeg 
skulde bringe den tillands, eller lade den gaa 
tilbunds. Jeg beregnede, at om jeg havde bragt 
den tillands, vilde jeg have tabt 20 Dollars 
af denne Dags Fortjeneste, og derfor brød jeg 
mig ikke mere om den. Havde jeg været nær- 
mere New-York eller Boston, havde jeg kanske 
taget vare paa den. 
Endnu 24 Timer senere kunde jeg have 
faaet den fat igjen, da den laa paa blot 4 Favne 
Vand paa en Grunde med dybt Vand omkring. 
Senere blev der Stormvejr, og umuligt atter at 
faa den fat*. 
Sluttelig skrev Prof. Baird til Kapt. Hanna, 
takkede ham for hans Oplysninger, og bad ham 
om muligt endnu engang at søge paa Stedet, 
om nogen Del af Dyret endnu var i Behold. 
Senere hørtes intet mere fra Kapt. Hanna. 
Spørgsmaalet er nu, hvorhen i Systemet 
denne Fisk skal stilles. Skjønt dens langstrakte 
Ydre nogenlunde kan sammenlignes med Aalens 
Legemsbygning, kan den umulig stilles 1 disses 
Familie, eller overhovedet i nogen Familie af 
nulevende Benfiske, paa Grund af de 3 Spalter 
(Gjællespalter) paa Siderne af Hovedet, en Ka- 
rakter, der blandt Bruskfiskene netop tilkommer 
Hajerne. Er Antallet af disse Gjællespalter 
korrekt, kan den ogsaa kun med Vanskelighed 
sættes blandt Hajerne, der har mindst 5, eller 
undertiden indtil 7 saadanne. Ingen nulevende 
Haj har Halen formet eller Finnerne bygget 
saaledes, som Beskrivelsen af dette Dyr antyder; 
heller ikke plejer Mundaabningen hos Hajerne 
netop at udmærke sig ved sin Lidenhed. 
Ikkedestomindre synes flere Karakterer at 
hentyde paa denne Gruppe, saaledes den ru 
Hud, det afstumpede Hoved, foruden Gjælle- 
spalterne. At den har tilhørt en fuldstændig 
ny Orden af Fiskenes Klasse, kan, neppe be- 
tvivles; men nøjere at angive dens Plads 1 Sy- 
stemet lader sig med de forhaandenværende Op- 
lysninger ikke gjøre). 
1) Den eneste Fiskeslægt, der med en betydelig 
Længde forener et særdeles langstrakt Legeme, 
er Sildekongerne (Slægten Regalecus). Men disse 
Fiske er sølvfarvede, baandformige, kan sammenrul- 
lessom et Bændel, og det havde neppe været forbun- 
det med større Besvær at faa et saadant bevaret, end 
at lægge det ned i en almindelig” Skibstønde. 
Sildekongerne er af den svageste Bygning, som 
nogen Fisk kan opvise; uagtet sin Længde (der 
dog hidtil aldrig paaviselig har overskredet 18 
Fod), er deres Ben og Kjød saa bløde, at de kun 
med Vanskelighed lader sig løfte af Vandskorpen 
uden at briste, og vil med sin bedste Villie ikke 
kunne sønderrive det svageste Fiskenet. I Kapt. 
ø 
