Jordskjælv. De er efter en fra ham modtaget 
velvillig Meddelelse følgende: 
1858. 7de Decbr. Kl. 7 30” Aften. Et Stød 
med sitrende Bevægelse, som varede !/, Sekund og 
gik fra Vest mod Øst, ligesom Huset vilde vælte 
sig mod Øst. Lyd hørtes ikke. Jordskjælvet mær- 
kedes i Vik og udefter Fjorden, ligesaa paa Bale- 
strand og udefter. 
1860. 2den Juli Kl. 5" 10” Morgen. 1 Se- 
kund med en sitrende Bevægelse, der kom fra Øst 
og gik til Vest. Jeg sad i det frie og saa vestover; 
det var, som jeg vilde vælte forover. Jordskjælvet 
føltes i Fresvig, Feios, Vangsnes, Vik, Ortnevik og 
videre udigjennem, men ikke paa den nordlige Side 
af Fjorden. Å 
1860. 8de Oktbr. Kl. 10” 13” Aften. 9 Stød 
i 11/, Sek. fra Vest mod Øst. Jordskjælvet var ret 
stærkt, saa flere Gjenstande faldt ned ved de vold- 
somme Stød, hvilke efterfuletes af en skjælvende 
Bevægelse. 
1861. 24de Juni Kl. 11” 55” Form.(?) Sit- 
rende Jordskjælv i 1 Sek., ledsaget af en hul Bulder 
som af en Vogn. 
1863. 23de Januar Kl. 2” 17” Eftm. Stærk 
Rystning fra Vest mod Øst. Jordskjælvet føltes fra 
Lærdal lige ud i Gulen ved Sognefjordens Munding 
paa begge Sider af Fjorden. Ingen Lyd hørtes. 
1865. Iste Mai Kl. 1" 51” Fftm. Ft sitrende 
Stød i 1/9 Sek. fra Vest mod Øst. Det føltes ikke 
paa den nordlige Side af Fjorden, men kun paa den 
sydlige, Fresvik, Vik, Ortnevik og hos mig. 
1867. 7”de Marts Kl. 8" 13” Aften. 1 Sek. 
Det føltes, som knudrede Legemer blev trukne under 
Jorden fra Vest mod Øst. Ingen Lyd. 
1867. 2ide Novbr. Kl. 7 19"! Et svagt Stød 
1/5 Sek. fra Vest til Øst. 
1867.  27de Decbr. Kl. 7* 51” Aften. Ft lig- 
nende Jordskjælv i "/1 Sek. 
1869. 1i1te Februar Kl. 9" 5” Morgen. 1 Sek. 
Som de to sidstnævnte. 
1869. iste Juli Kl. 4 Morgen vækkedes jeg af 
et Jordskjælv, som jeg skulde antage for at være 
større og mere langvarigt end de før optegnede. 
1870. 11te April Kl. 1” 3” Fftm. Stærkt Stød 
fra Vest mod Øst. 1 Sek. - 
1870. 30te Decbr. Kl. 11* 7” Aften. I !/, Sek. 
stærk Skjælven, som om man blev rystet 1 et Traug; 
den kom fra Vest og drog til Øst. 
1872. dte Mai Kl. 6* 1” Morgen. 1, Sek. Et 
stærkt Stød og derpaa en skjælvende Bevægelse. 
1872. 29de Septbr. Kl. 9* 5”, I 1 Sek. et 
lignende Stød med Sitring, fra Vest til Øst. 
Siden har intet Jordskjælv været uden et i 1875 
og et i 79; da begge disse indtraf om Natten, kan 
der ikke gjøres nøjere Rede derfor. 
Af de her omhandlede 15 Jordskjælv er 
vel især at mærke de to, ved hvilke det udtryk- 
kelig er antegnet, at de kun blev iagttagne 
paa den ene Side af Sognefjorden og ikke paa 
den anden. Skulde senere Iagttagelser bekræfte, 
at Jordskjælvene undertiden finder en Grændse 
for sin Udbredelse i Sognefjordens Linje (eller 
en Del af denne), ligger den Tanke nær, at en 
Spalte 1 Jordskorpen langs efter Fjorden er 
Grunden til dette Fænomen. 
Langt Liv. Som en bekvem Maade, hvor- 
paa man kan sikre sig et ,langt Liv*, kan det 
anbefales at blive Astronom. I ,Ciel et 
32 
Terre* findes en statistisk Redegjørelse for 
Åstronomernes Levetid. Af denne fremgaar det, 
at den midlere Levetid for de 1741 Astronomer, 
der er medtagne i Beregningen, udgjør 64 Aar 
og 3 Maaneder. Sætter man, at disse Astro- 
nomer har begyndt sin astronomiske Løbebane' i 
18 Aars Alder, og man desuden ved, at et 
18aarigt Menneske hertillands gjennemsnitlig bli- 
ver 62 Aar og 8 Maaneder og i Belgien ca. 
61 Aar, saa faar man ud som Facit, at en 
» Gjennemsnitsastronom* har Udsigt til at leve 
1 Aar og 5 Maaneder længere end almindelige 
Mennesker hertillands og 3 Aar og 3 Maaneder 
længere end en Belgier. 
Han finder endvidere, at af 1000 Astro- 
nomer lever de 
596 mindre end 70 Aar. 
260 UN="%) — 
126 ==) — 
15 90-99  —= 
kg) over 100 — 
Her i. Norge, hvor dog Dødeligheds- 
forholdene er saa overordentlig gunstige, lever 
af 1000 Mennesker i Gjennemsnit 
675 mindre end TO Aar. 
186 70—79 — 
119 80—89 -. 
19 90—99 — 
1 over 100 — 
For mange udvalgte Klasser stiller selv- 
følgelig Forholdet sig endda langt ugunstigere. 
Dette gjælder hos os navnlig Lægerne, der har 
en meget kort sandsynlig Levetid. 
Den tilsvarende Tabel for Belgien ser imid- 
lertid ifølge ,Ciel et Terre* saaledes ud. Af 
1000 Mennesker lever de 
944 mindre end 70 Aar. 
42 UD=7% —= 
13 0:65) — 
1 9099 
Kun Skade, at der hos os er saa liden An- 
vendelse for Astronomer. 
For i ,Naturen* at undgaa Benyttelsen af altfor 
mange forskjellige Slags Orthografi (hvert Menneske 
har jo nu sin), har det været Brug at sætte alle 
Artikler efter éns Regler, medmindre vedkommende 
Forfatter bestemt har forlangt Bibeholdelsen af sin 
egen Retskrivning. Hvor Naturens sædvanlige Or- 
thografi er anvendt, er saaledes vedkommende For- 
fatter uden alt Ansvar, hvad denne angaar. 
Indhold. Niels Henrik Abel. (HForts. fra forr. 
No.). — T. Ch. Thomassen: Begrebet om ,Art.$ —R. 
Collett: Zidt om ,,Sø-Ormen* eller ,,Sø-Slangen.* (Med 2 
Fig.). — Observator Geelmuyden: Taagen % Kristi- 
anita. (Med 2 Fig.). — Mindre Meddelelser. 
Kristiania. Grøndahl & Søns Bogtrykkeri. 
