Mængde Sichatschi med sine talrige Hustruer 
og Afkom har optaget denne. Følgen heraf er 
altsaa, at naar man skal tage en ,Drift* Cho- 
lustjaki — for de drives aldeles som en Flok 
Faar eller Kjør — maa man passere Familje- 
egrunden — om jeg saa maa faa Lov at kalde 
den — og for at nu ikke Hunnerne med sine 
spæde eller de graanende, stivhaarede Sichatschi 
skal komme ind 1 ,.Driften*, er det nødvendigt 
at jage dem tilside. Dette er naturligvis 1 
Da 
Pladsen er yderst knap, begrændset indad af de 
og for sig en mislig Omstændighed. nu 
lodrette Klippevægge og udad af Havet, og da 
Antallet 
blir det ikke blot vanskeligere og vanskeligere 
af Sælerne vokser med hvert Aar, 
at skaffe Vej for Driften, men Familjerne op- 
tager mere og mere selve Tungen og vil inden 
kort Tid udbrede sig over den Grund, som 
hidtil udelukkende har været optaget af Uho- 
lustjaki. — Disse fordrives og nødes til at søge 
sig andre Liggegrunde. 
Øens andet Rookery er Glinka, der ligger 
omtrent 12—13 Kilometer sydlig paa samme 
Side, og man vil have bemærket, at der mel- 
lem Karabelnij og Glinka bestaar en saadan 
Forbindelse, at naar de unge Sæl ved gjentagne 
Drifter skræmmes bort fra sidstnævnte Grunde, 
svømmer de nordover og søger Land paa Ka- 
rabelnij, og omvendt. Det er derfor naturligt, 
at Dannelsen af de nye Liggegrunde sker paa 
den mellemliggende Kyststrækning, og da disse 
Dyr er selskabelige til det yderste, vælger de 
derfor det nærmeste Rev eller Bugt Syd for 
s Familjegrundene*. Denne OQverflytning og Ny- 
dannelse har allerede begyndt for nogen Tid 
tilbage, men først iaar har man været nødt til 
at tage et større Antal Sæl fra disse, og det 
' uagtet det slagtendes Antal kun er halvt saa 
Eks. Hertil 
imidlertid begge de ovennævnte Grunde, thi da 
Glinka kun det halve Antal toges, 
uroedes Dyrene der mindre end sædvanligt, og 
stort som f. ifjor. medvirkede 
ogsaa 1 
faa tog derfor sin Tilflugt til Karabelnij. 
Det skyldtes derfor et pgunstigt Sammen- 
stød af Qmstændigheder, at jeg fik blive Vidne 
til denne interessante Omforming af Sæl-rookery. 
Om nogle Dage skal vi da ogsaa tage en Tur 
over til de nye Grunde. 
(Forts.) 
Begrebet om .,Art.* 
Indledende Foredrag til en Diskussion. 
AG 
(Forts. fra forr. No.) 
Ch. Thomassen, 
Ligeoverfor disse OQpfattelser af Artsbegre- 
bet staar nu den mere eller mindre Darwinske 
Opfatning. 
For 
konstant. 
Arten 
Den kan nok gjennem en lang Tid 
Darwinisterne er intet absolut 
være konstant; men tidligere eller senere dør 
Indi- 
viderne afviger lidt fra sine Forældre; gjennem 
den ud eller gaar over 1 andre Former. 
(enerationerne ophobes Afvigelserne; der opstaar 
en Varietet. Med Afvigelsens Grad vokser og- 
saa Arveligheden. Varieteten bliver konstant. 
Man ved kun, at den er en Varietet, fordi man 
kjender Mellemledene mellem den og Stamplan- 
ten eller Stamdyret; men, forudsat at disse 
Mellemled falder bort, saa at vi ikke længere 
kjender dem, har vi faaet en ny Art. Dette 
Med Rette føres 
mange Klager mod den Ouvierske Definition. 
er i Korthed Tankegangen. 
De vigtigste af disse er: 
1) Hvad de væsentlige Kjendemærker an- 
gaar, saa slaar jo de fejl, om ikke før, saa dog 
det Dyr 
Man maa jo dog regne en Larve, den deraf 
naar gjælder med Metamorphoser. 
dannede Puppe og det fuldt udviklede Insekt 
til samme Art, uagtet alle væsentlige Kjende- 
mærker slaar fejl. Endvidere afviger ofte Han 
og Hun i samme Art saa meget fra hinanden, 
at de tidligere antoges for forskjellige Arter*). 
2) De væsentlige Kjendetegn er ikke de 
samme overalt, men varierer for hver større 
Gruppe, ja inden denne mangengang for hver 
Slægt**). 
mærkerne ikke saa meget har seet paa, hvori 
Heraf følger, at man ved Kjende- 
*) Octopodernes hectocotyliserede Årm har været an- 
seet for et eget Dyr (en parasitisk Orm eller for 
et fuldt udviklet Handyr). Heetocotylen af Argo- 
nauta blev af Chiaje beskrevet som en parasitisk 
Orm under Navnet %7yrichocephalus acetabularis. 
Her er altsaa en Del af Handyret taget for et 
eget Dyr. 
Hos Insekter er der talrige Eksempler paa, at 
Han og Hun af samme Art er beskrevne som 
to Arter. 
Tager vi f. Eks. for os Rotter og Mus (efter Cu- 
vier), sees følgende: 
sok 
TE 
